ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
16 лютого 2026 року справа №200/4700/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Гаврищук Т.Г., Казначеєва Е.Г.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року у справі № 200/4700/25 (головуючий суддя І інстанції – Галатіна О.О.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Покровського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Покровського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області від 18 червня 2025 року № 323 “Про порушення службової дисципліни дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського районного управління Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання”, а саме дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження.
В обґрунтування позову зазначив, що перебуває на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області.
На підставі висновку службового розслідування наказом № 323 від 18.06.2025 за порушення службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про національну поліцію” та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджених наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Суть порушення полягає в тому, що позивач виявив незадовільні знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70.
Позивач не погоджується із висновком службового розслідування та подальшою реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, оскільки сама подія, надходження вищевказаної інформації, її перевірка, а відтак і сама реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження була здійснена відповідачем протиправно, необґрунтовано, а висновки службового розслідування проведеного дисциплінарною комісією не ґрунтуються на перевірених і встановлених фактах, спірний наказ № 323 від 18.06.2025 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження є необ`єктивним, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ Покровського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області від 18 червня 2025 року № 323 “Про порушення службової дисципліни дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського районного управління Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання”, а саме дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 968,96 грн.
Не погодившись з рішенням, відповідач – ГУ НП в Донецькій області, звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити постанову, якою відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Обґрунтування апеляційної скарги.
Під час службового розслідування, дисциплінарною комісією підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який полягає у вияві незадовільних знань наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 .
Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22 застосування положень статті 29 Дисциплінарного статуту, при обранні виду стягнення за дисциплінарний проступок є дискреційними повноваженнями суб`єкта його накладення.
Таким чином, при прийнятті наказу, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом.
Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.
Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, однак суд першої інстанції листом повідомив, що всі документи у цій справі сформовано в електронному вигляді та експортовано в КП “Діловодство спеціалізованого суду”.
Верховний Суд листом від 19.08.2022 № 2097/0/2-22 на лист вх. № 1730/0/1-22 щодо надання Науково-консультативною радою при Верховному Суді висновку з питань, пов`язаних з електронним адміністративним судочинством повідомив, що підстав для звернення до НКР щодо надання вченими-членами НКР наукових висновків немає. Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).
Відповідно до листів Державної судової адміністрації України від 01.08.2018 № 15-14040/18, від 13.09.2018 № 15-17388/18 судами забезпечено сканування та експортування в підсистему “Електронний суд” матеріалів всіх судових справ, як перебували в провадженні суддів станом на 01.08.2018. Тобто вказана підсистема містить усі матеріали судової справи.
Отже, враховуючи зазначені листи, апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі “Електронний суд”.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.
Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.
Фактичні обставини справи.
Позивач проходить службу в Національній поліції України, перебуває на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області у званні капітана поліції.
03.06.2025 до канцелярії Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП України в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , що ним проведено інструктаж з особовим складом, який заступав для несення служби. Під час інструктажу дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділення поліції № 2 Покровського РУП капітан поліції ОСОБА_4 показав незадовільні знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”.
Наказом Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 03.06.2025 № 293 призначено службове розслідування за зазначеним фактом.
18.06.2025 за результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом незадовільних знань наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 .
У висновку зазначено, що 03.06.2025 до канцелярії Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , що ним було проведено інструктаж з особовим складом який заступав для несення служби.
Під час інструктажу дільничний інспектор офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП капітан поліції ОСОБА_1 показав незадовільні знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”, проте пояснив, що 31.05.2025 він прибув на інструктаж перед несенням служби, під час інструктажу старшим інспектором відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_5 позивачу задані питання, на які позивач надав відповіді.
Старшим інспектором відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_5 опитування проводилось на знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”, згідно рапорту ОСОБА_4 відповів на незадовільно.
Комісія дійшла висновку, що капітан поліції ОСОБА_4 повинен знати Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджений наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.
Таким чином у ході проведення службового розслідування в межах компетенції дисциплінарної комісії встановлено, що дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_4 порушив вимоги п.п. 6 та 7 розд. І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджена наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.
На підставі викладеного Комісія вважала би:
службове розслідування за фактом про незадовільних знань наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , закінчити;
відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування вважати такими, що підтвердились;
за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію" та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджений наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_4 (0112805), підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, пропонується оголосити зауваження.
Інших обставин щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку висновок службового розслідування не містить.
Відповідно наказу Покровського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області № 323 від 18.06.2025, за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджений наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітану поліції ОСОБА_1 (0112805), оголошено зауваження.
Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що матеріали службового розслідування не містять жодної обставини, яка вказує на “встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення”. Отже, відповідачем не доведено факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у вигляді надання незадовільної відповіді (незадовільних відповідей) в процесі опитування на знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”.
Оцінка суду.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 3 Закону України “Про Національну поліцію” у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
На підставі частини першої статті 8 Закону України “Про Національну поліцію” поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до частин першої та другої статті 17 Закону України “Про Національну поліцію” поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію” поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
На підставі частини першої статті 59 Закону України “Про Національну поліцію” служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.
Як визначено частинами першою та другою статті 19 Закону України “Про Національну поліцію” у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно- правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 (далі – Дисциплінарний статут), службова дисципліна – це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
На підставі частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту у разі спільного виконання службових обов`язків поліцейськими, які не підпорядковані один одному по службі, старшим вважається поліцейський, визначений безпосереднім керівником або який займає вищу посаду. Якщо поліцейські займають рівні посади, старший визначається за спеціальним званням.
Відповідно до пунктів 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з Статутом.
На підставі статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частинами першою та другою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. 
На підставі частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частин першої, другої статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених вказаною статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі – Порядок № 893).
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативноправових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктами 1, 2, 6 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Пунктом 1 розділу VII Порядку № 893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до Закону України “Про Національну поліцію”, з метою забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванням їх та інших осіб під час поводження зі зброєю, наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 затверджена Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю (далі – Інструкція).
Згідно з пунктами 1, 2 розділу І Інструкції ця Інструкція визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя). 
Вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах (далі - орган поліції), державних установ, навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.
На підставі підпункту 2 пункту 4 розділу І Інструкції кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Як свідчать матеріали справи, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту та п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ “Про Національну поліцію”, а саме за незадовільні знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю” під час проведення інструктажу з особовим складом, який заступав для несення служби 03.06.2025, який проводив старший інспектор відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП України в Донецькій області капітан поліції І. Сігаєв.
Підставою для ініціювання службового розслідування за вказаним фактом є рапорт старшого інспектора відділу моніторингу Покровського РУП ГУНП України в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 .
Позивач під час проведення службового розслідування заперечував незнання приписів наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”, вказав, що на всі задані капітаном поліції ОСОБА_7 питання відповів правильно.
Інших доказів вчинення/невчинення позивачем інкримінованого йому порушення висновок службового розслідування не містить, як і не містить зазначення обставин, які вказують на “встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення” до позивача.
Висновок службового розслідування не містить, а комісією не встановлено, які питання були задані позивачу на знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70, які відповіді він надав, чи правильні ці відповіді чи ні, кількість питань тощо, що в аспекті встановлення наявності або відсутності у діях позивача складу дисциплінарного проступку має ключове значення. 
При цьому дисциплінарною комісією не опитувалися в рамках службового розслідування інші поліцейські з метою встановлення факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що не є належним з`ясуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного порушення.
Проте, у вимірі спірних правовідносин вирішення питання про правомірність притягнення працівника органу поліції до дисциплінарної відповідальності насамперед передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.
З огляду на вищевикладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку про недоведення відповідачем під час проведення службового розслідування факту вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме - надання незадовільної відповіді (незадовільних відповідей) в процесі опитування на знання наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю”.
Тому наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 18 червня 2025 року № 323 ”Про порушення службової дисципліни дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського районного управління Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання” про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження, - є протиправним та підлягає скасуванню.
Є безпідставним посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, оскільки обставини цієї справи не є подібними щодо обставин накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.
Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки судове рішення в межах доводів апеляційної скарги є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції відсутні.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року у справі № 200/4700/25 – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2025 року у справі № 200/4700/25 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення 16 лютого 2026 року.
Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення в порядку, визначеному ст. 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 16 лютого 2026 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді Т.Г. Гаврищук

Е.Г. Казначеєв