Справа № 697/3079/25
Номер провадження № 3/699/16/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.04.2026   	м. Корсунь-Шевченківський 	

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., за участю секретаря судового засідання Сміян А.В., прокурора Кіор О.П., 
розглянувши у відкритому судовому засідання матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП – НОМЕР_1 , інші дані суду не відомі,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИВ:
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, 24.12.2025 надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_1 , на підставі протоколу від 10.11.2025 № 615/2025 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією (далі – протокол).
З проколу вбачається, що ОСОБА_1 , будучи майстром лісу Степанецького лісництва Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» та відповідно до підпункту «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ст. 45 та п. 2-7 Прикінцевих положень закону «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно подав до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припиняє свою діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (при звільненні) за період не охоплений раніше поданими деклараціями з 01.01.2025 до 31.01.2025, оскільки граничний термін подачі був 01.02.2025, а декларація фактично подана 27.07.2025, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Указані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Згідно зі змістом ч. 2 ст. 268 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-6 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.
У судове засідання з`явилася лише прокурор Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури Кіор О.П. 
Неодноразово викликаний ОСОБА_1 у судове засідання жодного разу не з`явився, причини неявки не повідомляв, заяв та клопотань від нього не надходило.
Справа призначалася до розгляду на 02.01.2026, 23.01.2026, 02.02.2026, 05.03.2026, 13.03.2026, 20.03.2026 та 10.04.2026. Судові повістки направлялися за адресою проживання ОСОБА_1 , що вказана у протоколі, а також на зазначені у протоколі номери телефону. Проте поштові повідомлення поверталися до суду з відмітками «адресат відсутній», а на мобільні номери смс не доставлялися.
Постановами від 23.01.2026, 05.03.2026, 16.03.2026 та 20.03.2026 ОСОБА_1 було піддано приводу до суду. Однак працівники поліції приводи не виконали, повідомивши про відсутність ОСОБА_1 за місцем проживання. До справи надійшли матеріали виконання приводів, за змістом яких поліцейськими опитано сусідів та батька ОСОБА_1 – ОСОБА_2 . З письмових пояснень вбачається, що вони ОСОБА_1 тривалий час не бачили, його місце перебування їм не відоме.
Отже, ужиті заходи попри їх об`ємність не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи, що притягається до адміністративної відповідальності.
Оскільки сторона, яка задіяна у судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суд уважає за можливе провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 (див. у т.ч. постанову ВС від 15.05.2019 по справі № 0870/8014/12).
Указане узгоджується з рішеннями Європейського суду з прав людини від 14.10.2003 у справі «Трух проти України», від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», від 26.04.2007 у справі «Шевченко проти України», відповідно до яких в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
Прокурор у судовому засіданні просила об`єднати у одне провадження дві справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП, які перебувають на розгляді одного судді.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, суд установив таке.
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, 24.12.2025 надійшло два матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_1 , на підставі протоколу від 10.11.2025 № 614/2025 (судова справа №  697/3075/25) та від 10.11.2025 № 615/2025 (судова справа №  697/3079/25).
Відповідно до наказу (розпорядження) Філії «Корсунь-Шевченківське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 07.08.2024 № 296-к ОСОБА_1 прийнято на посаду майстра лісу Спанецького лісництва.
Наказом (розпорядженням) Філії «Корсунь-Шевченківське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» № 557-к від 26.12.2024 з 31.12.2024 припинено трудовий договір (контракт) з ОСОБА_1 у зв`язку із його переведенням у Філію «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України».
Згідно з наказом (розпорядженням) Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 29.01.2025 № 248-к/09 з 31.01.2025 припинено трудовий договір (контракт) з ОСОБА_1 , який займав посаду майстра лісу Степанецького лісництва, на підставі п. 1 ст. 36 КЗпП України.
Відповідно до письмового зобов`язання від 08.08.2024 ОСОБА_1 ознайомлений з ознайомлений з Політикою запобігання та протидії корупції державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» та попереджений щодо наслідків порушення вимог Політики, Антикорупційної програми Підприємства та антикорупційного законодавства України.
31.12.2024 ОСОБА_1 під підпис попереджено про вимоги, заборони та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».
31.01.2025 ОСОБА_1 письмово попереджено про необхідність подання декларацій при та після звільнення.
Відповідно до частини 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.
Згідно з підпунктом «е» пункту 1 частини 1 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: посадові та службові особи органів прокуратури, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, Рахункової палати, дипломатичної служби, державної лісової охорони, державної охорони природно-заповідного фонду, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику
Згідно з Положенням про державну лісову охорону, лісову охорону інших лісокористувачів та власників лісів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 р. № 976, державна лісова охорона діє у складі Держлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства.
Держлісоохорона має статус правоохоронного органу.
Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» є одним із найбільших лісокористувачів Європи та найбільшим лісокористувачем України. Належить до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів України (Держлісагентства).
Таким чином, ОСОБА_1 був службовою особою державної лісової охорони, припинивши з 31.01.2025 службу в Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_1 протягом 30 календарних днів, тобто по 02.03.2025 включно мав подати декларацію при звільненні за період не охоплений раніше поданими деклараціями з 01.01.2025 по 31.01.2025.
Однак ОСОБА_1 зазначених вимог закону не дотримався, подавши без поважних причин при звільненні з 30.01.2025 із порушенням встановленого строку, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, при цьому, його вина підтверджується:
- протоколом про адміністративне правопорушення від 10.11.2025 № 615/2025 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, у якому зафіксовані обставини несвоєчасного подання ОСОБА_1 декларації при звільненні;
- повідомленням Черкаської обласної прокуратури від 21.08.2025 № 95357-2025 щодо з`ясування фактів щодо можливого вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією;
- рапортом старшого оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Черкаській області ДСР НП України ст. лейтенанта поліції Грибенко В. від 21.08.2025 № 33261-2025 про виявлення факту можливого вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме несвоєчасного подання декларацій;
- інформацією з ЄДРДО, за якою ОСОБА_1 подав декларацію перед звільненням 27.07.2025 о 14 год. 41 хв;
- декларацією з Єдиного державного реєстру декларацій на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, згідно з якою ОСОБА_1 декларацію при звільненні за період з 01.01.2025 по 31.01.2025 подав 27.07.2025 о 14 год. 41 хв., тобто, поза межами строку, встановленого законом для подання щорічної декларації;
- документами, що підтверджують, що ОСОБА_1 з 09.08.2024 по 31.12.2024 займав посаду майстра лісу Спанецького лісництва Філії «Корсунь-Шевченківське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», та шляхом переведення з 31.12.2024 по 31.01.2025 займав посаду майстра лісу Спанецького лісництва Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України».
Суд враховує, що вказані докази є чіткими, узгоджуються між собою та об`єктивні підстави ставити під сумнів достовірність наведених доказів і викладених у протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 обставин, відсутні.
За несвоєчасне подання декларації про майновий стан суб`єкта декларування без поважних причин передбачена відповідальність за ст. 172-6 КУпАП, яка тягне за собою накладення штрафу у передбачених законом розмірах.
З наведеного вбачається, що законодавець встановлює відсутність поважних причин несвоєчасного подання декларації як важливий елемент складу правопорушення.
Докази, які б свідчили про об`єктивні обставини, що унеможливлювали подання ОСОБА_1 до 00 год. 00 хв. 02.03.2025 декларації при звільненні за період, не охоплений раніше поданими деклараціями (з 01.01.2025 до 31.01.2025) , у матеріалах справи відсутні.
Водночас, особливістю розгляду справ вказаної категорії є те, що судам потрібно визначити як момент вчинення правопорушення, так й момент виявлення правопорушення.
Відповідно до змісту протоколу датою вчинення правопорушення є дата, наступна за граничною датою, до закінчення якої необхідно було подати декларацію, тобто 02.02.2025. 
Проте, з таким твердженням суд не погоджується, оскільки датою вчинення інкримінованого правопорушення у цьому випадку є дата фактичного несвоєчасного подання декларації при звільненні, тобто 27.07.2025. При цьому, суд вважає, що гранична дата подання декларації - 02.03.2025 (30 днів після звільнення 31.01.2025), а не 02.02.2025, як помилково вказано у протоколі.
Датою виявлення правопорушення у протоколі вказана дата його складання, а саме 10.11.2025. Втім, з такою датою суд також погодитися не може з огляду на таке. 
Системний аналіз норм законодавства свідчить про те, що моментом виявлення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, є не дата складання протоколу, а дата, коли уповноважений суб`єкт дізнався або повинен був дізнатися про факт несвоєчасного подання відповідної декларації.
Частинами 1, 3 ст. 51-1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю:
1) щодо своєчасності подання;
2) щодо правильності та повноти заповнення;
3) логічний та арифметичний контроль.
Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю визначається НАЗК.
Відповідно до приписів ст. 51-2 вищевказаного закону державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.
Порядок перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій затверджений наказом НАЗК від 20.08.2021 № 539/21.
Пунктом 3 цього Порядку передбачено, що перевірка факту подання декларацій та повідомлення Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання декларацій покладаються на уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції відповідного органу, а у разі, якщо Законом не передбачено утворення (визначення) такого підрозділу (особи) – інший структурний підрозділ відповідного органу, визначений керівником (далі – відповідальний підрозділ (особа)).
Керівник відповідного органу, визначає порядок взаємодії відповідального підрозділу (особи) з іншими підрозділами з метою обліку суб`єктів декларування, у яких виник обов`язок подати декларації відповідно до вимог Закону.
Водночас, строки перевірки факту подання декларацій передбачені п. 4 цього ж Порядку. Зокрема в пп. 2 п. 4 визначено, що відповідальний підрозділ (особа) органу, в якому працюють (працювали) суб`єкти декларування, перевіряє факт подання щорічних декларацій при звільненні – декларації, які подаються відповідно до абзацу першого частини другої статті 45 Закону,- протягом 10 робочих днів після спливу строку у 30 календарних днів з дня припинення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування;
Відповідальний підрозділ (особа) відповідного органу перевіряє факт подання декларацій шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі – Реєстр), на офіційному вебсайті Національного агентства (п. 5 Порядку).
Таким чином, антикорупційним законодавством чітко встановлено обов`язок державного органу (уповноважений підрозділ/особа) перевіряти факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють протягом 10 робочих днів з граничної дати подання таких декларацій шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині ЄДР декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства.
Матеріали справи не містять відомості про повідомлення відповідальними особами національного агентства про виявлення факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме несвоєчасного подання декларації.
При цьому суд уважає, що сам факт того, що ОСОБА_1 не подав у встановлений строк декларацію міг і мав бути виявлений не пізніше 14.03.2025, тобто не пізніше десятого робочого дня з граничної дати подання такої декларації. Після цієї дати уповноважені на те органи зобов`язані були вчинити низку заходів щодо спонукання ОСОБА_1 до виконання приписів законодавства щодо подання декларації, а також здійснювати заходи щодо перевірки факту подання декларації та подальшого направлення повідомлення про це до НАЗК. Натомість матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження того, що уповноваженими особами системи антикорупційних органів були виконані покладені на них обов`язки. 
Крім того, перед складенням протоколу уповноважений орган повинен здійснити збір необхідних та достатніх доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією. Така процедура передбачає, у тому числі, направлення запитів щодо отримання документів та отримання відповідей на ці запити. Наприклад, у даному випадку, отримання доказів того, що ОСОБА_1 є суб`єктом інкримінованого правопорушення. Підготувати та направити запит, а також отримати на цей запит відповідь теоретично можливо, хоча і малоймовірно. У будь-якому випадку суд не має ґрунтувати свої висновки на припущеннях. Натомість уповноважений орган має надати відповідні докази, які нададуть суду можливість достеменно встановити дату виявлення цього правопорушення (наприклад інформація щодо дати повідомлення уповноваженої особи про несвоєчасне подання декларації, дати перевірки відповідних відомостей в Реєстрі декларацій, дати направлення запитів до уповноваженого органу за місцем виконання функцій та надання відповідей на ці запити тощо).
Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Жоден наявний у матеріалах справи документ не дає можливості встановити дату виявлення вказаного адміністративного правопорушення. 
Разом з тим з матеріалів справи вбачається, що Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області супровідним листом від 21.08.2025 № 95357-2025 направило на адресу Черкаської обласної прокуратури матеріали на 82-ох аркушах щодо можливого вчинення майстром лісу Степанецького лісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» ОСОБА_1 порушення вимог ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», для погодження проєктів протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією – ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Відповідно до листа Черкаської обласної прокуратури від 26.08.2025 № 26-323ВИХ-25 було погоджено вказані вище матеріали та проєкти протоколів щодо ОСОБА_1 .
Цей лист надійшов до Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області 26.08.2025 за вхідним номером № 63675-2025.
Отже, станом на 26.08.2025 Управлінням стратегічних розслідувань в Черкаській області було виявлено всі необхідні обставини, зібрано докази та погоджено проєкт протоколу можливого вчинення правопорушення.
Отже, у цьому судовому провадженні суд вважає датою виявлення правопорушення 26.08.2025. 
Проте протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією щодо ОСОБА_1 , складено лише 10.11.2025.
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області адміністративний матеріал надійшов 24.12.2025.
Суд неодноразово вживав заходи щодо забезпечення явки у судове засідання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки її участь у розгляді цієї справи є обов`язковою. Однак вжиті заходи виявилися безрезультатними.
Отже, станом на дату розгляду справи з незалежних від суду об`єктивних причин минуло шість місяців з дати виявлення правопорушення.
Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.
За таких обставин справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
При цьому відповідно до приписів ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.
Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.
Ураховуючи, що стягнення на ОСОБА_1 не накладається, тому відсутні підстави передбачені ст. 36 КУпАП, для об`єднання справ щодо нього. З огляду на вказане, у задоволенні клопотання прокурора про об`єднання адміністративних матеріалів необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст. 36, 38, 172-6, 247, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП – НОМЕР_1 , інші дані суду не відомі – визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП за протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 10.11.2025 № 615/2025 закрити у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП
Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення даної постанови.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Суддя  	Літвінова Г.М.