УХВАЛА
09 квітня 2026року 
м. Київ
справа № 363/5559/23
провадження № 61-4493ск26
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Романишен Роман Миколайович, на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна, товариство з обмеженою відповідальністю «Транзит-Холл», про витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ПН Вишгородського РНО Київської області Теплюк Г. М., ТОВ «Транзит-Холл», у якому просив витребувати з чужого незаконного володіння відповідача земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, розташовану за адресою: Київська область, Вишгородський район, Димерська селищна рада, кадастровий номер: 3221855300:09:075:0642, площею 39,6521 га.
Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено.
Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, розташовану за адресою: Київська область, Вишгородський район, Димерська селищна рада, кадастровий номер 3221855300:09:075:0642, площею 39,6521 га.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Постановою Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Сидоренко В. В. залишено без задоволення, рішення Вишгородського районного суду Київської області 
від 03 вересня 2024 року - без змін. 
31 березня 2026 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Романишен Р. М., засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року (повний текст складено 02 березня 2026 року), у якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. 
Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, з огляду на таке.
Вимоги щодо форми, змісту касаційної скарги та додатків до неї передбачено у статті 392 ЦПК України.
У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
До касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 316,00 грн, однак сплата судового збору у вказаному розмірі не може підтверджувати, що судовий збір сплачено у повному розмірі.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Відповідно до підпунктів 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом у 2023 році та заявляв позовну вимогу майнового характеру (витребування земельної ділянки).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 684,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 073,60 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 13 420,00 грн).
Отже, заявнику за подачу касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1 % від вартості (грошової оцінки) спірної земельної ділянки помноженого на 200 %, але не більше 26 840,00 грн.
З поданої касаційної скарги та копій судових рішень не вбачається ціни позову станом на 2023 рік (відсутні відомості про вартість земельної ділянки з кадастровим номером 3221855300:09:075:0642). Заявник не надав відомостей, які б дозволити суду визначити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви за вимогу майнового характеру, а отже і розмір судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій справі. Отже заявник для цілей визначення розміру та сплати належної суми судового збору має підтвердити належними доказами вартість (грошову оцінку) спірної земельної ділянки площею 39,6521 га. 
Також суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження доплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Неусунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.
Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Романишен Роман Миколайович, на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 23 квітня 2026 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников