Справа № 755/22839/25
Провадження №: 3/755/703/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"19" січня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Козачук О.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , громадянина України, працюючого директором ТОВ «Ділекс» Транспорт», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , 
за ч. 1 ст. 163 КУпАП, 

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 4533 від 27.10.2025 року, ОСОБА_1 , який є директором «Ділекс Транспорт» за адресою: м. Київ, вул. Микільсько-Слобідська, 1-А, офіс 295, вчинив адміністративне правопорушення, ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме п. 44.1, п. 44.3, п. 44.6, ст. 44, ст. 85, п. 134.1.1, п. 134.1, ст. 134, п.п. 140.5.4., п.п. 140.5.51, п. 140.5, ст. 140 Кодексу Податкового кодексу України від 02.12.2010 року, № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого занижено податок на прибуток, в періоді, що перевірявся, на загальну суму 12 666 91 гривень у тому числі за 2021 рік - 89 509 гривень, за 2022 рік - 548 495 гривень, за 2023 рік - 359640 гривень, за 2024 рік - 34883 гривень, за 1 півріччя 2025 року- 234 164 гривень;
-п. 63.3 ст. 63 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI із змінами та доповненнями та п. 8.4 Порядку обліку платників податків, затвердженим наказом Міністерства Фінансів України від 09.12.2011 року № 1588 щодо неподання Повідомлення ф. № 20 - ОПП;
-п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України № 2755- VI від 02.12.2010 року, із змінами та доповненнями, а саме порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям- платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;
-п. 51., ст. 51, п. 70.16, ст. 70, п.п. 176.2Б, п. 176.2, ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755- VI зі змінами, п. 1.2 розділу І, п. 3.1 та п. 3.2 розділу Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 року № 4, а саме несвоєчасне подання розрахунку за 3 квартал 2021 року, 1-2 квартал 2022 року, 1 квартал 2024 року;
-п. 49.2, п.п 49.18.2, п. 49.18 ст. 49, п. 51.1, ст. 51, п.п «б», п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року, № 2755- VI зі змінами, та п. 1.2 розділу I, п. 3.1 та 3.2 розділу ІІІ «Порядку заповнення та подання податковими агентами податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків- фізичних осіб, сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску» затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 року, за № 4 ( у редакції наказу Міністерства фінансів України від 15.12.2020 року № 773), а саме подання з невірно відображеним ідентифікаційним кодом фізичної особи, що призвело до зміни платника за 1 квартал 2023 року;
-п.п. 39.2.1.1, п.п. 39.2.1, п. 39.2, ст. 39, п.п. 39.4.2, п. 39.4, ст. 39 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755- VI (зі змінами та доповненнями) в частині неподання звітів про контрольовані операції за 2022 року та 2023 звітні роки;
-п.п. 39.4.2, п. 39.4 ст. 39 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755 - VI (зі змінами та доповненнями) в частині неподання повідомлень про участь у міжнародній групі компанії за 2022 та 2023 звітні роки.
Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163 КУпАП.
У судовому засіданні представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Лівак А.П. зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163 КУпАП складено безпідставно, та жодним чином не стосується порушень порядку здійснення емісії цінних паперів. У самому протоколі зазначено, що ОСОБА_1 як директор ТОВ «Ділекс Траспорт» вчинив правопорушення щодо ведення податкового обліку, що було встановлено за результатами проведення документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Ділекс Транспорт». Відповідальність за порушення порядку ведення податкового обліку передбачено ст. 163-1 КУпАП.
Відповідно до ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладання штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Таким чином, посадовою особою ГУ ДПС у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 яке останній не вчиняв, так як не здійснював емісію цінних паперів, не є власником цінних паперів та ніколи не був акціонером у акціонерних товариствах, у зв`язку з чим просив закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 163 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. 
Суд дослідивши матеріали, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вислухавши пояснення адвоката Лівака А.П., приходить до наступного.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Як вбачається зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст. ст. 251, 280 КУпАП доказуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення належними та допустимими доказами підлягає подія щодо вчинення адміністративного правопорушення, вина особи у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності на інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4533 від 07.10.2025 року, вбачається, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення ч. 1 ст. 163 КУпАП, а саме ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку.
Відповідно до ч. 1 ст. 163 КУпАП передбачена відповідальність за розміщення цінних паперів без реєстрації їх випуску або порушення порядку здійснення емісії цінних паперів.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 не відповідає диспозиції ч.1 ст. 163 КУпАП, оскільки на момент його протоколу так і на момент розгляду справи відсутні дані, які б свідчили саме про порушення ОСОБА_1 норм чинного законодавства під час виконання своїх посадових обов`язків, що дійсно вказувало б на наявність в його діях ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163КУпАП.
Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно кваліфікувати дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення, ніякого іншого документу про прийняття до провадження уповноваженими органами не оформляється. Від того, наскільки грамотно, змістовно і умотивовано складений протокол, залежить якість розгляду справи про адміністративне порушення, правильність розгляду справи по суті й обґрунтованість застосування адміністративного стягнення.
Протокол про адміністративне правопорушення - це комплексне джерело доказової інформації. Однак він набуває значення доказу в таких випадках, коли: по-перше, протокол складений уповноваженою на те посадовою особою; по-друге, складений не пізніше термінів, передбачених для накладення адміністративного стягнення; по-третє, зміст протоколу відповідає усім вимогам, передбаченим коментованою статтею.
Статтею 256 КУпАП встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол.
Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.
Належне складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку статті 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.
Отже, складений у такий спосіб протокол щодо особи завчасно унеможливлює притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163 КУпАП, оскільки наведені в ньому обставини не утворюють складу цього адміністративного правопорушення, навіть за умови їх підтвердження іншими наявними доказами по справі.
Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП України, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративних правопорушень.
За ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися виключно від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично самим судом.
Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), суд встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі фабула була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення.
Так, відповідно до пункту 39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.
Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.
Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Враховуючи сукупність наведених обставин, а також, що протокол про адміністративне правопорушення не містять беззаперечного доказу, який поза розумним сумнівом підтверджує наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 статті 247 КУпАП.
Відповідно до пункту 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 1, 7, 9, 245, 247, 251-252, 280, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно  ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163 КУпАП - закрити за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення.
Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя