ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
09.02.2026	Справа № 910/8062/25	
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., за участю секретаря судового засідання Голуба О.М., розглянувши матеріали справи 
за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Закревського 101»
до 
1. Київської міської ради
2. Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м. Києва
про стягнення 12 311, 44 грн.
Представники сторін: згідно протоколу судового засідання від 09.02.2026. 

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із вказаною позовною заявою до відповідачів про стягнення заборгованості за внесками на утримання будинку та прибудинкової території, внеску до резервного фонду, а також внеску на статутну діяльність в загальному розмірі становить 12 148,65 грн. та 3 % річних у розмірі 48, 13 грн., втрат від інфляції в розмірі 114, 66 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.07.2025 відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).
28.07.2025 від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Закревського 101» надійшло клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2025 було здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підгатовче засідання на 03.11.2025.
У судовому засіданні 03.11.2025 представники сторін надали усні пояснення по справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2025 було продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи на 01.12.2025.
У судовому засіданні 01.12.2025 представники сторін надали усні пояснення по справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.12.2025 було продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи на 15.12.2025.
15.12.2025 від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Закревського 101» надійшла відповідь на відзив.
У судовому засіданні 15.12.2025 представники сторін надали усні пояснення по справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.12.2025 було відкладено розгляд справи на 19.01.2026.
У судовому засіданні 19.01.2026 представники сторін надали усні пояснення по справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2026 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті на 09.02.2026.
В судовому засіданні 09.02.2026 представник позивача підтримав позовні вимоги, представник відповідача 2 проти задоволення позовних вимог заперечував.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,
ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з позовної заяви 30 січня 2025 року було проведено державну реєстрацію об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЗАКРЕВСЬКОГО 101 А», код ЄДРПОУ 45663763 (далі - ОСББ або Позивач). 
Відповідно до пункту 1.1. Статуту ОСББ, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку створено власниками квартир та нежитлових приміщень, що розташовані за місцем знаходження: м. Київ, вул. Миколи Закревського, будинок 101 А, відповідно до ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Згідно із пунктом 2.1. Статуту ОСББ, метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. 
До виключної компетенції загальних зборів співвласників належить, зокрема, визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна (підпункт 3.2.3.3 пункту 3.2.3 Статуту ОСББ). 
На виконання Протоколу № 1 установчих зборів багатоквартирного будинку від « 28» січня 2025 року, копія якого була розіслана рекомендованими листами всім власникам та розміщена на дошці оголошень будинку (надалі - Протокол №1), 28 лютого 2025 року багатоквартирний будинок був переданий з управління ТОВ «Житлосервіс-Солом`янка» в обслуговування ОСББ «Закревського 101 А», про що складено Акт прийняття-передачі об`єкта в управління з управління від 28.02.2025р. 
Відповідно до Протоколу №1 співвласниками прийнято рішення починаючи з 01.03.2025р. встановити наступні розміри внесків співвласників до ОСББ (питання №8 порядку денного):
1. Одноразовий внесок для власників квартир та нежитлових приміщень на статутну діяльність об`єднання - 400,00 грн. 
2. Щомісячний внесок на ремонт та утримання багатоквартирного будинку для власників квартир та нежитлових приміщень - 15,98 грн. за 1 кв.м. площі у власності.
3. Щомісячний внесок у резервний фонд для власників квартир та нежитлових приміщень - 1,49 грн. за 1 кв. м. площі у власності. 
Крім того, Протоколом №1 затверджено двоступеневий рівень внесків та у разі несплати та/або часткової несплати щомісячних внесків до 23:59:59 кожного 25-го числа, розмір внеску на ремонт та утримання багатоквартирного будинку індексується та становить на 15% більше від звичайного розміру внеску (першого рівня).
Підпунктом 3.2.3.9. пункту 3.2.3 Статуту ОСББ, визначено, що рішення загальних зборів, прийняте у відповідності до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. 
Відповідно до пункту 5.5.8. Статуту ОСББ співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні платежі. 
Позивач посилається на те, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на об`єкти нерухомого майна, станом на день подання позову Київська міська рада (код ЄДРПОУ 22883141) є власником нежитлового приміщення № 276, площею 146,2 кв.м. в будинку № 101 А по вул. Миколи Закревського в м. Києві.
В нежитловому приміщення №276 на першому поверсі житлової будівлі функціонує Амбулаторія загальної практики - сімейної медицини №9, КНП «ЦПМСД №1» Деснянського р-ну м. Києва. 
Позивачем, з урахуванням площі належного Відповідачу 1 нежитлового приміщення, здійснено розрахунок заборгованості за внесками на утримання будинку та прибудинкової території, внеску до резервного фонду, а також внеску на статутну діяльність, який станом на 10.06.2025 в загальному розмірі становить 12 148,65 грн.
Станом на дату звернення із позовом Відповідач свою заборгованість не погасив.
Позивачем подано до Господарського суду міста Києва заяву по залучення співвідповідача - Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м. Києва, яка прийнята судом до розгляду. 
Позивач посилається на те, що йому в зв`язку з поданням відзиву Київської міської ради, йому стало відомо, що нежитлове приміщення № 276, площею 146,2 кв. м. в будинку № 101 А по вул. Миколи Закревського в м. Києві передано в оперативне управління Комунальному некомерційному підприємству «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м. Києва (далі - Відповідач 2). 
В зв`язку з наведеним вище, позивачем змінено предмет позову на солідарне стягнення з Київської міської ради та Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медикосанітарної допомоги № 1 «Деснянського району м. Києва на користь ОСББ «ЗАКРЕВСЬКОГО 101 А» заборгованості зі сплати внесків у в загальному розмірі 12 148, 65 грн.(в тому числі одноразового внеску для власників квартир та нежитлових приміщень на статутну діяльність, щомісячних внесків на ремонт та утримання багатоквартирного будинку для власників квартир та нежитлових приміщень, щомісячних внесків у резервний фонд для власників квартир та нежитлових приміщень), інфляційні втрати у розмірі 114.66 грн., 3% річних у розмірі 48.13 грн.
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Частиною 4 статті 319 Цивільного кодексу України визначено, що власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 Цивільного кодексу України). 
Статтею 1 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку. 
Частиною 2 статті 7 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» встановлено, що кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. 
Відповідно до ч. 4 ст. 4 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. 
За змістом ст.10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори його членів, до виключної компетенції яких, зокрема, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. 
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний, зокрема виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. 
Згідно зі ст. 17 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. 
Частиною 6 ст. 22 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. За згодою правління окремі співвласники можуть у рахунок сплати таких внесків і платежів виконувати окремі роботи.
Як вбачається з матеріалів справи Рішенням Київської міської ради від 15 грудня 2011 року № 844/7080 «Про впорядкування прийняття майна до комунальної власності територіальної громади міста Києва, передачі його у володіння та користування, передачі до сфери управління районних в місті Києві державних адміністрацій, закріплення майна на праві господарського відання або оперативного управління» (далі - Рішення № 844/7080) надано згоду на прийняття до комунальної власності територіальної громади Києва і передачу до сфери управління відповідних районних в місті Києві державних адміністрацій або у володіння та користування суб`єктам господарювання, або закріплення на праві господарського відання чи оперативного управління за юридичними особами комунальної форми власності територіальної громади міста Києва об`єктів згідно переліку, зокрема житлового фонду разом з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями.
Згідно із пунктом 3 Рішення № 844/7080 районним в місті Києві державним адміністраціям делеговане право здійснювати закріплення майна комунальної власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління районних в місті Києві державних адміністрацій на праві господарського відання, оперативного управління, за суб`єктами господарювання комунальної власності територіальної громади міста Києва, що віднесені до сфери управління районних в місті Києві державних адміністрацій.
Відповідно до рішення Київської міської ради від 14 листопада 2019 року № 245/7818 «Про безоплатне прийняття до комунальної власності територіальної громади міста Києва та передачу до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації нерухомого майна» прийнято безоплатно до комунальної власності територіальної громади міста Києва нерухоме майно, яке належить на праві приватної власності товариству з обмеженою відповідальністю «Житлоекономія», а саме нежитлове приміщення № 276 за адресою: вул. Закревського Миколи, 101 -а, загальною площею 146,2 кв. м., та передано його до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.
Згідно із розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 09 січня 2020 року № 10 «Про закріплення на праві оперативного управління нежитлового приміщення комунальної власності територіальної громади міста Києва на вул. Миколи Закревського, 101 А, що передано до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації» (далі - Розпорядження № 10) за комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м.Києва закріплено на праві оперативного управління майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що передано до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, а саме нежитлове приміщення № 276 за адресою: вул. Закревського Миколи, 101-а, загальною площею 146,2 кв. м.
Згідно із актом приймання-передачі вартості основних фондів (закінченого будівництвом об`єкта, нежитлового приміщення № 276 за адресою: вул. Закревського Миколи, 101-а, загальною площею 146, 2 кв.м., в експлуатацію від 02 вересня 2022 року № 1, підписаного Управлінням будівництва, архітектури та землекористування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації та комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м.Києва експлуатуючою організацією об`єкту визнається комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1», влаштування амбулаторії лікарів сімейної медицини.
27 березня 2025 року відповідно до Розпорядження № 10 речове право - право оперативного управління на вищезазначене нежитлове приміщення зареєстроване у Державного реєстрі речових прав за Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району міста Києва, на підставі чого останнім укладені договори по об`єкту з надавачами послуг про закупівлю електричної енергії, надання послуг з централізованого водопостачання, централізованого відведення, поводження з твердими побутовими відходами, централізовану охорону майна, доступу до мережі Інтернет та цілодобове спостереження.
Право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.
Відповідно до статті 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною І фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.
Пунктом 31 частини 1 статті 26 цього Закону до компетенції міських рад віднесено прийняття рішень про передачу іншим органам окремих повноважень щодо управління майном, яке належить до комунальної власності відповідної територіальної громади, визначення меж цих повноважень та умов їх здійснення.
Відповідно до частини 5 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Згідно з частиною 2 статті 169 Цивільного кодексу України територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (комунальні підприємства, спільні комунальні підприємства, навчальні заклади тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом.
28 лютого 2025 року набрав чинності, а з 28 серпня 2025 року введений в дію Закон України № 4196-IX «Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб» (далі - Закон), який визначає правові та організаційні засади діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб. 
Статтею 11 Закону передбачено, що право господарського відання є речовим правом суб`єкта підприємництва, що володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим суб`єктом управління об`єктами державної власності, уповноваженим органом місцевого самоврядування), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника (уповноваженого суб`єкта управління об`єктами державної власності, уповноваженого органу місцевого самоврядування) у випадках, передбачених законом та установчими документами.
- У випадках, визначених законом, майно держави, Автономної Республіки Крим або територіальної громади може бути закріплено на праві господарського відання за господарськими товариствами без права його відчуження. Законом можуть встановлюватися особливості здійснення права господарського відання господарськими товариствами.
- Власник майна, закріпленого на праві господарського відання, здійснює контроль за використанням та збереженням належного йому майна безпосередньо або через уповноважений ним орган, не втручаючись у діяльність підприємства.
- Щодо захисту права господарського відання застосовуються положення закону, встановлені для захисту права власності. Суб`єкт підприємництва, що здійснює господарську діяльність на основі права господарського відання, має право на захист своїх майнових прав також від власника.
Статтею 12 Закону передбачено право оперативного управління є речовим правом суб`єкта господарювання, що володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим суб`єктом управління об`єктами державної власності, уповноваженим органом місцевого самоврядування) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених законом та власником майна (уповноваженим суб`єктом управління об`єктами державної власності, уповноваженим органом місцевого самоврядування).
- власник майна, закріпленого на праві оперативного управління, здійснює контроль за використанням і збереженням переданого в оперативне управління майна безпосередньо або через уповноважений ним орган і має право вилучати надлишкове майно, а також майно, що не використовується, та майно, що використовується не за призначенням.
- право оперативного управління захищається законом відповідно до положень, встановлених для захисту права власності.
Враховуючи норми зазначених статей, зокрема за Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» законодавством на відповідача 2, як на члена ОСББ та на особу, у повному оперативному управлінні якої перебуває належне державі на праві власності майно, покладено обов`язок виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими зокрема є загальні збори учасників та правління ОСББ, зокрема в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Зазначена правова позиція кореспондується у Постанові від 24.01.2020 по справі №910/1395/19 в якій Верховний Суд зазначив, що за законодавством на відповідача, як на члена ОСББ та особу, у повному господарському віданні якої перебуває належне державі на праві власності майно, покладено обов`язок виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими, зокрема, є загальні збори учасників та правління ОСББ, брати участь у проведенні реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень та своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Згідно із статтею 47 ГПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.
У статті 48 ГПК України зазначено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
При цьому Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав позову є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Вирішуючи спір, суд залежно від характеру правовідносин зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору і норми матеріального права, які підлягають застосуванню, та, встановивши факт пред`явлення позову до неналежного відповідача, відсутність клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, незалучення до участі у справі співвідповідача, суд відмовляє в задоволенні позову саме із зазначених підстав. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2022 у справі № 125/2157/19.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові.
Таким чином, з урахуванням площі нежитлового приміщення, заборгованість Відповідача 2 за внесками на утримання будинку та прибудинкової території, внеску до резервного фонду, а також внеску на статутну діяльність, є належним чином підтверджена та підлягає стягненню 12 148, 65 грн.
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Частина перша статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Статтею 599 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
З огляду на порушення строків оплати, суд дійшов висновку про наявність підстав для нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суми заборгованості за весь час прострочення.
Наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат та 3 % річних є арифметично вірним, відтак позовні вимоги в частині стягнення інфляційних втрат та 3% річних підлягають задоволенню в заявлених розмірах.
Частинами 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Судові витрати позивача по сплаті судового збору, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача 2.
Керуючись статтями 129, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. В задоволенні позову до Київської міської ради відмовити.
3. Позовні вимоги до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м. Києва задовольнити.
4.Стягнути з КОМУНАЛЬНОГО НЕКОМЕРЦІЙНОГО ПІДПРИЄМСТВА «ЦЕНТР ПЕРВИННОЇ МЕДИКО-САНІТАРНОЇ ДОПОМОГИ № 1» ДЕСНЯНСЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА (Україна, 02222, місто Київ, пр. Червоної Калини, будинок 32-Б; ідентифікаційний код 02064116) на користь ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ЗАКРЕВСЬКОГО 101 А» (Україна, 02064, місто Київ, вул. Закревського Миколи, будинок 101 А; ідентифікаційний код: 45663763) заборгованість у розмірі - 12 148 (дванадцять тисяч сто сорок вісім) грн. 65 коп., інфляційні втрати в розмірі 114 (сто чотирнадцять) грн. 66 коп., 3% річних у розмірі 48 (сорок вісім) грн. 13 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.
5.Видати наказ після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано 12.02.2026.

Суддя І.В. Алєєва