Справа № 645/6464/25
Провадження № 2/645/380/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
30 березня 2026 року        м. Харків
Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Лисенко О.О.,
за участі секретаря судового засідання Кузьменко Т.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу №645/6464/25 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Хоміч Артем Анатолійович, до Харківської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шахматова Ірина Вікторівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
в с т а н о в и в :
22.09.2025 ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Хоміч Артем Анатолійович, до Харківської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шахматова Ірина Вікторівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 22.09.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Лисенко О.О.
Ухвалою судді від 24.09.2025 позовну заяву залишено без руху.
30.09.2025 представником позивача усунено недоліки позовної заяви, подано позовну заяву у новій редакції, у якій позивач просить суд:
1. Прийняти дану позовну заяву до розгляду та визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
2. Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину Республіки Молдова, додатковий строк тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини у нотаріальному порядку.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, щоІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Смерть спадкодавця підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Сільською радою села Пеліван, Оргеївський район, Республіка Молдова, актовий запис №12 від 01 квітня 2022 року. На момент смерті спадкодавець була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . 
До складу спадщини входить частка у праві власності на вказану квартиру, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду 10.01.1994 року та зареєстрованим у Харківському міському бюро технічної інвентаризації 03.02.1994 року. З урахуванням наявних спадкових справ встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, а відтак має право на частку у вказаному спадковому майні. 
Незважаючи на зазначені фактичні обставини та належність позивача до спадкоємців першої черги за законом, постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шахматової І.В. від 29 серпня 2025 року №295/02-31 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_2 . У зазначеній постанові нотаріус, посилаючись на положення статей 1268, 1269 та 1270 Цивільного кодексу України, а також статей 49, 50 Закону України «Про нотаріат», вказала, що позивач не подав заяви про прийняття спадщини у межах шестимісячного строку, встановленого законодавством, та не проживав постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що відповідно до чинного права є обов`язковою умовою для визнання спадкоємця таким, що прийняв спадщину фактично. Таким чином, нотаріус дійшла висновку про відсутність правових підстав для оформлення спадкових прав позивача в нотаріальному порядку, що фактично унеможливило отримання ним свідоцтва про право на спадщину та реалізацію його майнових прав у позасудовому порядку.
ОСОБА_1 є єдиним суб`єктом спадкових правовідносин, на якого поширюються правові наслідки пропуску строку, встановленого законом для прийняття спадщини. Тому саме він має процесуальне право на звернення до суду з вимогою про визначення додаткового строку, необхідного для реалізації свого спадкового права та подальшого оформлення спадщини у встановленому законом порядку. 
Пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, зумовлений обставинами, які об`єктивно не залежали від волі спадкоємця. ОСОБА_4 здійснював постійний догляд за своєю дружиною, ОСОБА_5 , якій на підставі медичних висновків компетентних органів Республіки Молдова встановлено третю групу інвалідності безстроково. Стан здоров`я дружини вимагав регулярного лікування, у тому числі стаціонарного в Інституті очних хвороб і тканинної терапії ім. В.П. Філатова, що зумовлювало необхідність безперервної участі та турботи позивача. Такі обставини підтверджуються належними медичними документами та довідками і відповідно до правових позицій Верховного Суду визнаються поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.
Крім того, позивач є постійним мешканцем с. Пеліван Оргеївського району Республіки Молдова, що створює об`єктивні труднощі для своєчасного звернення до нотаріальних органів України. З огляду на це він завчасно вжив заходів для належного оформлення своїх спадкових прав та 06.06.2025 року посвідчив у нотаріуса Будеч Нелі в м. Оргеїв довіреність на ім`я ОСОБА_6 . Цією довіреністю представникові надано вичерпний перелік повноважень, включно з правом подання заяви про прийняття спадщини, заяви про відкриття спадкової справи, одержання свідоцтва про право на спадщину, подання та отримання документів, а також представництва інтересів у судових установах, органах державної реєстрації та нотаріальних конторах. Таким чином, сам факт посвідчення довіреності свідчить про реальний і своєчасний намір позивача реалізувати спадкове право. 
На час відкриття спадщини в Україні діяв правовий режим воєнного стану, запроваджений з 24 лютого 2022 року та чинний безперервно протягом усього періоду після смерті спадкодавця і до моменту звернення позивача до нотаріальних органів. Харківська область, де знаходиться спадкове майно та відкрита спадщина, з перших днів воєнних дій стала одним із регіонів з найбільш інтенсивними бойовими діями, перебувала під постійною загрозою обстрілів, мала значні руйнування житлової та цивільної інфраструктури, що створювало підвищені ризики для життя і здоров`я населення. За таких умов діяльність державних органів, у тому числі нотаріальних контор, була істотно ускладнена, окремі установи тимчасово не функціонували, а пересування територією області та в`їзд до неї був пов`язаний із підвищеною небезпекою та суттєвими логістичними труднощами
У сукупності ці фактори об`єктивно позбавили позивача та його представника можливості у встановлений законом шестимісячний строк подати заяву про прийняття спадщини за місцем її відкриття. Враховуючи, що позивач є постійним мешканцем Республіки Молдова і не міг самостійно прибути до України, він своєчасно вжив заходів для оформлення належного представництва шляхом видачі 06 червня 2025 року нотаріальної довіреності на ім`я представника з широким обсягом повноважень. Проте воєнний стан та бойові дії в Харківській області фактично унеможливили реалізацію навіть цих повноважень, оскільки доступ до нотаріальних органів за місцем відкриття спадщини був обмежений, а забезпечення безпеки пересування та виконання правових дій на відповідній території залишалося критично ускладненим. 
Додатково слід зазначити, що спадкове майно, щодо якого позивач має законне право на частку, є квартирою загальною площею 43,7 кв.м, житловою площею 29,1 кв.м, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 . Вартість частки спадкового майна, на яку претендує позивач, становить 193 250 грн, що є суттєвою матеріальною цінністю та важливим об`єктом для забезпечення його житлових та майнових прав. Втрата можливості оформити право на таке майно у визначений строк призводила б до істотних негативних майнових наслідків для позивача, оскільки позбавляла б його можливості реалізувати законне право на частку у квартирі, яка має не лише значну грошову, а й життєво важливу соціальну цінність
Таким чином, обставини, пов`язані із запровадженням воєнного стану та веденням активних бойових дій у Харківській області, у поєднанні з матеріальною значимістю спадкового майна для позивача, мали прямий вплив на можливість своєчасного оформлення спадкових прав і створили об`єктивні перешкоди, що позбавили його доступу до належної реалізації спадкових прав у визначений законом строк. 
Сукупність наведених обставин - постійний догляд позивача за дружиною, якій встановлено третю групу інвалідності безстроково та яка потребувала регулярного медичного нагляду та періодичного стаціонарного лікування; постійне проживання позивача на території Республіки Молдова, що суттєво ускладнювало особисте звернення до нотаріальних органів України у встановлений законом строк; своєчасне вчинення дій, спрямованих на оформлення спадкових прав, зокрема посвідчення 06 червня 2025 року нотаріальної довіреності, якою представникові було надано вичерпний обсяг повноважень для подання заяви про прийняття спадщини, відкриття спадкової справи, отримання свідоцтва про право на спадщину та здійснення інших необхідних дій; а також запровадження в Україні воєнного стану, що з 24 лютого 2022 року діє безперервно та супроводжувався активними бойовими діями на території Харківської області, де відкрилася спадщина, і фактично унеможливлював своєчасне здійснення спадкових дій, - свідчать про об`єктивний і поважний характер причин пропуску строку для подання заяви. 
Зазначені обставини підтверджують, що позивач не мав реальної можливості реалізувати своє право у визначений законом шестимісячний строк, проте своєчасно виявив волю на прийняття спадщини та вжив усіх можливих у тих умовах заходів для її оформлення. Важливим є й те, що спадкове майно, а саме 1/2 частка квартири у місті Харкові вартістю 193 250 грн, має для позивача істотне матеріальне та соціальне значення, і втрата можливості його оформлення призвела б до відчутних негативних наслідків. Враховуючи наведене, причини пропуску строку є поважними та обґрунтовують необхідність визначення судом додаткового строку, достатнього для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 22.09.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Лисенко О.О.
Ухвалою суду від 06.10.2025 відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. У встановлений судом строк, відповідач правом на надання відзиву не скористався.
Ухвалою суду від 15.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду.
У судове засідання, призначене на 25.02.2026 учасники не з`явились, про дату час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.
26.02.2026 представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Хоміч А.А. подано до суду клопотання про проведення судового засідання без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи, витрати зі сплати судового збору покласти на позивача.
Представник відповідача Харківської міської ради, будучи повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду, судова кореспонденція направлялась до електронного кабінету ЄСІТС відповідача, повторно в судове засідання не з`явився, процесуальних клопотань з даного приводу до суду не надходило.
Третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шахматова Ірина Вікторівна у судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, шляхом направлення судової кореспонденції до електронного кабінету ЄСІТС. Клопотання про розгляд справи за її відсутності чи інших заяв по суті або з процесуальних питань від третьої особи до суду не надходило.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
Таким чином, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно вимог ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, в судове засідання повторно не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав
Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Судовий розгляд справи здійснювався на підставі наявних письмових доказів у матеріалах справи.
Повно та всебічно дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що  позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть № НОМЕР_1 , виданим Сільською радою Пеліван, район Орхей, Республіка Молдова, актовий запис №12 від 01 квітня 2022 року. Копія свідоцтва посвідчена нотаріусом Галина Дігорі 05.08.2022. Переклад з молдавської на українську мову виконаний перекладачем Верещагіною Н.В. , засвідчено Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєлінською К.В., зареєстровано в реєстрі за №3264 (а.с.28-31, 64-67).
Після смерті ОСОБА_2  відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі, частка у праві власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду 10.01.1994 року та зареєстрованим у Харківському міському бюро технічної інвентаризації 03.02.1994 року (а.с.26,68).
Згідно копії свідоцтва про право на спадщину серії №1685, виданого 31.07.2025 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гаврилюк Н.В., вбачається, що спадкоємцями зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_8 1932 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є його син, ОСОБА_4 , громадянин Республіки Молдова, ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника даних НОМЕР_2 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 (одну другу) частину, та дружина, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , на 1/2 (одну другу) частину. Спадщина, на яку в указаній частці видано це свідоцтво, складається з 1/2 (однієї другої) частини квартири номер АДРЕСА_3 , будинок номер 4/1 (чотири дріб один). Свідоцтво про право на спадщину на1/2 частку вказаного майна видано ОСОБА_3 (а.с.70).
З Витягу з Державного реєстру речових праві №437659668 від 31.07.2025, вбачається, що ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , громадянин Молдови згідно свідоцтва про право на спадщину серії №1685, виданого 31.07.2025 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області є власником 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.27,69).
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження Україна є громадянином Молдови, що підтверджується копією паспорта № НОМЕР_4 , виданого Агенством державних послуг 02.12.2022. Справжність копії паспорта посвідчено 06.06.2025 нотаріусом Республіки Молдова Будеч Неля. Авторизований переклад здійснено перекладачем Оленою Хомутовою (а.с.23,24, 53,54).
Судом також встановлено, що 06.06.2025 ОСОБА_4 у нотаріуса Будеч Нелі в м. Оргеїв посвідчив довіреність на ім`я ОСОБА_6 . Цією довіреністю представникові надано вичерпний перелік повноважень, включно з правом подання заяви про прийняття спадщини, заяви про відкриття спадкової справи, одержання свідоцтва про право на спадщину, подання та отримання документів, а також представництва інтересів у судових установах, органах державної реєстрації та нотаріальних конторах. Авторизований переклад здійснено перекладачем Оленою Хомутовою. Переклад з молдавської на українську мову виконаний перекладачем Верещагіною Н.В. (а.с.14-18, 58-62).
Судом встановлено, що ОСОБА_5 , на підставі медичних висновків компетентних органів Республіки Молдова встановлено третю групу інвалідності безстроково. Переклад з молдавської на українську мову виконаний перекладачем Верещагіною Н.В. (а.с.11,12, 71,72).
З листа Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іриною Шахматовою №257/02-14 від 29.09.2025 адресованого ОСОБА_3 , від імені якого діє ОСОБА_6, згідно довіреності, посвідченої 06.06.2025 за реєстровим №2-408 нотаріусом Будеч Неля Республіка Молдова, вбачається, що за матеріалами спадкової справи № 62/2025 (номер спадкової справи у Спадковому реєстрі 74529236), зареєстрованої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматовою І.В. після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 29 вересня 2025 року наявні дані про те, що до складу спадкоємців спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , входить єдиний спадкоємець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин республіки Молдова, зареєстрований у с. Пеліван Оргеївського району Республіки Молдова (а.с.63).
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шахматової І.В. №295/02-31 від 29 серпня 2025 року було відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_2 . У зазначеній постанові нотаріус, посилаючись на положення статей 1268, 1269 та 1270 Цивільного кодексу України, а також статей 49, 50 Закону України «Про нотаріат», вказала, що позивач не подав заяви про прийняття спадщини у межах шестимісячного строку, встановленого законодавством, та не проживав постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що відповідно до чинного права є обов`язковою умовою для визнання спадкоємця таким, що прийняв спадщину фактично (а.с.74).
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Як установлено судом, за результатами розгляду заяви позивача, постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шахматової І.В. №295/02-31 від 29 серпня 2025 року було відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_2 , у зв`язку з порушенням строку встановленого для прийняття спадщини після смерті спадкодавця.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17; від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц; від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20; від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Як вбачається з матеріалів справи позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які повинні бути пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування своїх доводів позивач зазначає, що пропустив строк для прийняття спадщини за законом з поважних причин, у зв`язку з тим, щоздійснював догляд за своєю дружиною, ОСОБА_5 , якій на підставі медичних висновків компетентних органів Республіки Молдова встановлено третю групу інвалідності безстроково. Крім того, позивач є постійним мешканцем с. Пеліван Оргеївського району Республіки Молдова, що створює об`єктивні труднощі для своєчасного звернення до нотаріальних органів України. Окрім того, позивач є постійним мешканцем Республіки Молдова і не міг самостійно прибути до України, він своєчасно вжив заходів для оформлення належного представництва шляхом видачі 06 червня 2025 року нотаріальної довіреності на ім`я представника з широким обсягом повноважень. Проте воєнний стан та бойові дії в Харківській області фактично унеможливили реалізацію навіть цих повноважень, оскільки доступ до нотаріальних органів за місцем відкриття спадщини був обмежений, а забезпечення безпеки пересування та виконання правових дій на відповідній території залишалося критично ускладненим. 
Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції РНБО України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, Указами Президента України неодноразово продовжувався.
Матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_4 є громадянином Республіки Молдови та проживає в с. Пеліван Оргеївського району Республіки Молдова, що створює об`єктивні труднощі для своєчасного звернення до нотаріальних органів України. Окрім того, дружині позивача - ОСОБА_5 , на підставі медичних висновків компетентних органів Республіки Молдова встановлено третю групу інвалідності безстроково, через що остання потребувала регулярного догляду та лікування.
Таким чином, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд визнає впровадження військового стану в країні, небезпеку збройної агресії, особливості роботи нотаріусів, нотаріальних контор під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м. Харків), постійне проживання позивача на території іншої держави, необхідність догляду за дружиною по медичним показникам.
Суд вважає поважними наведені позивачем причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили позивачу, як спадкоємцю, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у його право на отримання у власність спадкового майна.
При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.
Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає поважними.
З огляду на зазначене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підтверджені належними та допустимими доказами, які є достовірними і достатніми для їх задоволення у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 12, 81, 141, 229, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд -
ухвалив :
Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Хоміч Артем Анатолійович, до Харківської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шахматова Ірина Вікторівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.
Встановити  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину Республіки Молдова додатковий строк три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Судові витрати зі сплати судового збору покласти на ОСОБА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 30 березня 2026 року.

Учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса Республіка Молдова, Оргеївський район, с. Пеліван, зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС відсутній;
представник позивача - адвокат Хоміч Артем Анатолійович, РНОКПП НОМЕР_5 , адреса для листування: АДРЕСА_4 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_8 , тел. НОМЕР_6 , зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС;
відповідач - Харківська міська рада, ЄДРПОУ 04059243, юридична адреса: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС;
третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шахматова Ірина Вікторівна, РНОКПП НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_5 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_9 , тел. НОМЕР_8 , зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС.

Суддя О.О. Лисенко