Справа № 161/24505/25 
Провадження № 2-а/161/18/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 березня 2026 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:
головуючого судді Олексюка А.В.,
при секретарі судових засідань – Опальчук А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -
В С Т А Н О В И В:
27.11.2025 до суду надійшов вищевказаний позов.
В обґрунтування підстав позову зазначає, що  ОСОБА_1 дізнався про постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 №2997 від 16.07.2025 лише 15.08.2025 після отримання поштою, а саму постанову було винесено без його участі та вчасного вручення копії.
Подальше пропущення строку з 15.08.2025 по 19.11.2025 зумовлене поважними сімейними обставинами: як опікун недієздатної матері, ОСОБА_2 , позивач був змушений здійснювати безперервний догляд за нею через погіршення стану її здоров`я в с. Ярославичі, що позбавило його фізичної можливості виїхати до ОСОБА_3 для звернення за правовою допомогою до стабілізації її стану.
При цьому ОСОБА_1 пояснює, що будь яких викликів чи сповіщення про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_2 для складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення або розгляд справи про адміністративне правопорушення не отримував. В розгляді справи участі не брав, відтак був обмежений в своєму праві на захист. Будь яких правил Порядку організації та введення військового обліку ніколи не порушував. Персональні данні у терміни визначені законодавством, а саме з 18.05.2024 по 17.07.2024 оновлював через ЦНАП
Просив суд визнати причини пропуску строку на звернення із позовною заявою про визнання протиправною та скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 №2997 від 16.07.2025 року – поважними та поновити строк на оскарження, постанову про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП ІНФОРМАЦІЯ_2 №2997 від 16.07.2025 року по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 - скасувати, а справу про адміністративні правопорушення – закрити, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_2 судові витрати, що складаються з витрат на судовий збір в розмірі 605 гривень 60 копійок. 
Ухвалою суду від 02.12.2025 року позовну заяву прийнято судом та відкрито провадження у справі.
Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 20.01.2026 відкладено розгляд справи та визнано обов`язковою явку в судове засідання представника ІНФОРМАЦІЯ_1 , витребувано матеріали справи відносно ОСОБА_1 , які стали підставою винесення постанови № 2997 від 16.07.2025 року.
23.01.2026 на адресу суду надійшов відзив, обґрунтований тим, що 16 липня 2025 року в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 було встановлено, що громадянин ОСОБА_1 не уточнив персональні дані в терміни передбачені законодавством. За результатами розгляду адміністративної справи, була винесена Постанова N?2997 про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1 , за скоєння правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 210 КУпАП (Постанова N?2997 від 16.07.2025 року). Цією постановою на ОСОБА_1 накладено мінімальний штраф у сумі 17 000 грн. Уточнення облікових даних у військовозобов?язаного ОСОБА_1 відбулося лише 08.12.2025 року. Позивач вводить суд в оману, заявляючи, що уточнював персональні дані через Центр надання адміністративних послуг. Проте, жодного документального підтвердження таким діям не надає. Оформлення відстрочки від призову на військову службу по мобілізації та/або наявність бронювання не виключає обов?язку у військовозобов?язаного щодо уточнення облікових даних. Відтак, вважають постанову N?2997 законною та такою, що була винесена відповідно до норм чинного законодавства.
Представник позивача адвокат Здига Б.В. подав заяву про слухання справи у їх відсутності позов підтримує, просить задовольнити. Просив залишити судовий збір на позивачем.
Представник відповідача надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи у їх відсутності
Неявка відповідача, який є суб`єктом владних повноважень, відповідно до вимог ст. 205 КАС України, не є перешкодою для розгляду справи, а тому суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачів.
У зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Згідно із вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, відповідно до ст. 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.
Відповідно до ст.210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.1).
Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.2).
Вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період, тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.3).
Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). 
Процедуру складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про такі адміністративні правопорушення: порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, зіпсуття військово-облікових документів чи втрата їх з необережності (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України), врегульовано Інструкцією зі складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства оборони України № 3 від 01.01.2024 року, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 05.01.2024 року за № 36/41381 (далі - Інструкція).
Судом встановлено, що згідно постанови № 2997 від 16.07.2025 року винесеної ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 - 16 липня 2025 року в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 було встановлено, що громадянин ОСОБА_1 не уточнив персональні дані в терміни передбачені законодавством, а саме в період з 18.05.2024 по 17.07.2024, чим порушив норми пп.10-1 п.1 Правил військового обліку призовників, військовозобов?язаних та резервістів, що затверджений постановою КМУ N?1487 від 30.12.2022 року, чим скоїв правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210 КУпАП (а.с.7 зворот). 
ОСОБА_1 відповідно до рішення № 486 від 23.09.1997 являється опікуном своєї матері ОСОБА_2 , яка є психічно хворою, та визнана судом недієздатною (а.с.8-9). 
Щодо клопотання про поновлення строку звернення до суду суд зазначає наступне.
Згідно ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
У відповідності до приписів ч.1ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Оскільки, вказана постанова була винесена без участі позивача, другий примірник постанови, представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивачу вручений не був, про її наявність він дізнався 15.08.2025 року, отримавши лист по пошті, був позбавлений можливості своєчасно оскаржити її та захистити свої права, доказів протилежного не надано, то для дотримання критерію розумності встановлених строків для розгляду справи та принципу юридичної визначеності, суд вважає, що слід поновити строки на звернення до суду.
Згідно з статтею 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення в особливий період правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 КУпАП, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше одного року з дня його вчинення. 
Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.
Дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.
Така правова позиція узгоджується з позиціями, що викладені у постановах Верховного Суду від 15.11.2018 року у справі № 524/5536/17, від 30.05.2018 року у справі № 337/3389/16, від 17.07.2019 року у справі № 295/3099/17 та від 05.03.2020 року по справі № 607/7987/17. 
Відповідач жодних доказів, які б підтверджували факт належного повідомлення позивача про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 3 статті 210 КУпАП не надав, що свідчить про істотне порушення вимог процесуального законодавства.
Згідно зі статтею 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката. 
Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі № 676/752/17, від 21.03.2019 у справі № 489/1004/17, від 30.01.2020 у справах № 308/12552/16-а та № 482/9/17, від 06.02.2020 у справі № 205/7145/16-а зробив такі висновки: «Закріплюючи процесуальні гарантії права особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи. Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає(поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення».
Верховний Суд у постановах від 06.03.2018 у справі № 522/20755/16-а, від 30.09.2019 у справі № 591/2794/17, від 06.02.2020 № 05/7145/16-а та від 21.05.2020 у справі № 286/4145/15-а дійшов такого висновку: «факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням установленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу».
Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
За змістом постанови від 08.07.2020 у справі 463/1352/16-а Верховний Суд звертає увагу на те, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
На переконання суду, встановлені в ході розгляду справи обставини, у своїй сукупності свідчать про необґрунтованість та незаконність оскаржуваної постанови.
Таким чином, оцінюючи надані в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, оцінюючи кожний доказ окремо та в їх сукупності, виходячи з принципів рівності усіх учасників судового процесу, змагальності сторін, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та про необхідність скасування постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та закриття провадження у справі.
На підставі ст. ст. 38, 210-1, 247, 251, 252, 256, 280 КУпАП, керуючись ст. ст. 77, 121, 241-246, 286 КАС України, суд, -
У Х В А Л И В:
Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови №2997 від 16.07.2025 року.
Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення – задовольнити. 
Постанову про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП ІНФОРМАЦІЯ_2 №2997 від 16.07.2025 року по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 - скасувати, а справу про адміністративні правопорушення – закрити. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 витрати понесені у зв?язку зі сплатою судового збору в сумі 605 (шістсот п?ять) гривень 60 копійок.
Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Учасники справи: 
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 .

Суддя Луцького міськрайонного суду      А.В. Олексюк