ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року	м. Одеса	Справа № 915/1602/24	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Ярош А.І.,
суддів: Діброви Г.І., Савицького Я.Ф.,

секретар судового засідання: Кияшко Р.О.
за участю представників учасників справи:
від Приватного підприємства “Покровське”: Філевський Р.М.,
від Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”: Фролов В.О.,
від Фермерського господарства “Агро Реверс”: Бурлака С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Одесі 
апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерського господарства “Агро Реверс”
на рішення Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 року, суддя в І інстанції Мавродієва М.В., повний текст якого складено 29.08.2025., в м. Миколаєві
у справі №915/1602/24
за позовом: Приватного підприємства “Покровське”
до відповідачів: 
1. Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”;
2. Фермерського господарства “Агро Реверс”;
про визнання незаконним і скасування рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів, визнання недійсними результатів земельних торгів, оформлених протоколом про результати земельних торгів

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року Приватне підприємство “Покровське” звернулось до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерського господарства “Агро Реверс”, в якій з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просило суд:
- визнати незаконним і скасувати рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, прийняте Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”;
- визнати недійсними результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлені протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024;
- визнати недійсним договір суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладений між відповідачами за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA 20241029-18322 від 05.12.2024.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 29.10.2024 у системі «Прозорро.Продажі» було оприлюднено оголошення про аукціон з передачі в суборенду земельної ділянки площею 36,0033 га. Організатором торгів є ТОВ «Держзембанк». ПП «Покровське» сплатило всі необхідні внески та подало документи, передбачені ч. 7 ст. 137 ЗК України. 29.11.2024 відбувся аукціон, за результатами якого переможцем визнано ПП «Покровське».
Однак 04.12.2024 організатор, посилаючись на ст. 137 ЗК України та Вимоги, затверджені постановою КМУ №1013, провів перевірку документів і прийняв рішення відмовити у підписанні протоколу та дискваліфікувати позивача, мотивуючи це тим, що подана довідка про структуру власності нібито не дає змоги ідентифікувати кінцевих бенефіціарних власників. Після дискваліфікації організатор визначив нового переможця - ФГ «Агро Реверс» і підписав з ним протокол від 05.12.2024.
Позивач вважає такі дії незаконними, оскільки вимога подати структуру власності саме у формі та за схемою, передбаченою наказом Мінфіну №163, є неправомірною. Цей наказ регулює подання структури власності виключно державному реєстратору. ПП «Покровське» виконало всі вимоги закону, подало відомості, які містять структуру власності, а також копії паспортів і РНОКПП бенефіціарів, що дозволяє їх однозначно ідентифікувати. Умови аукціону та норми ЗК України не встановлюють обов`язку подавати схему структури власності за зразком Мінфіну №163.
Також позивач вважає договір суборенди землі, укладений із ФГ «Агро Реверс», недійсним, оскільки він є наслідком порушення процедури земельних торгів та конкурентних засад, передбачених ст. 130, 135, 137 ЗК України. У зв`язку з цим позивач просить суд скасувати незаконну відмову, визнати недійсним договір суборенди та застосувати двосторонню реституцію.
Рішенням Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 у справі №915/1602/24 позовні вимоги задоволено. 
Визнано незаконним рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, прийняте Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”. Визнано недійсними результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлені протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024. Визнано недійсним договір суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерським господарством “Агро Реверс” за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA20241029-18322 від 05.12.2024. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” на користь Приватного підприємства “Покровське” 7267,20 грн судового збору.
Суд дійшов висновку, що метою подання документів про структуру власності є отримання достовірної інформації про кінцевих бенефіціарних власників, а такі відомості мають ґрунтуватися на офіційних джерелах. У матеріалах справи містяться копії паспортів та РНОКПП бенефіціарів, а також офіційні дані ЄДР щодо складу учасників, їх часток та характеру вирішального впливу, які повністю збігаються з поданою позивачем довідкою.
Посилання відповідача на те, що довідка не відповідає формі, визначеній Положенням №163, є безпідставним, оскільки ані ст.137 ЗК України, ані Вимоги №1013 не вимагають подання документа саме у такій формі. Законодавство дозволяє підтверджувати структуру власності сукупністю документів, що містять відповідні офіційні відомості, а не виключно довідкою, складеною за Положенням №163. Тому твердження відповідача про «неподання документів» є помилковим та формальним.
За таких обставин суд дійшов висновку, що рішення ТОВ «Державний земельний банк» про відмову у підписанні протоколу та дискваліфікацію ПП «Покровське» є незаконним, а визначення нового переможця та підписання протоколу від 05.12.2024 - таким, що суперечить вимогам ст.130, 135, 137 ЗК України. Це є підставою для визнання результатів торгів недійсними відповідно до ч.2 ст.138 ЗК України.
Укладений за результатами таких торгів договір суборенди №193/24 від 24.12.2024 також суперечить закону, оскільки є наслідком порушення процедури земельних торгів, а тому відповідно до ст.ст.203, 215, 216, 228 ЦК України є недійсним.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Фермерського господарства “Агро Реверс”, в якій останнє просить рішення Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 у справі №915/1602/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Апелянт вважає, що суд першої інстанції неправильно визначив коло відповідачів, оскільки організатором торгів є Веселинівська селищна рада як власник земельної ділянки, а ТОВ «Державний земельний банк» виконує лише функції оператора електронного майданчика. На думку апелянта, саме селищна рада має бути відповідачем у справі щодо оскарження результатів торгів.
Крім того, апелянт зазначає, що позивач - ПП «Покровське» - не виконав вимоги частини 7 статті 137 Земельного кодексу України, оскільки не надав інформації про відсутність кінцевого бенефіціарного власника та причини такої відсутності. 
Додатково апелянт посилається на порушення позивачем вимог Додатку 2 до Вимог №1013, стверджуючи, що ПП «Покровське» не подало належно оформлених документів про структуру власності. Суд не зважив і на те, що питання визначення кінцевих бенефіціарних власників регулюється не лише Земельним кодексом, а також спеціальними законами та Положенням про форму та зміст структури власності, затвердженим наказом Мінфіну №163. Апелянт наголошує, що без схематичної форми та змісту структури власності неможливо достовірно встановити бенефіціарів та характер їхнього впливу.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”, в якій останнє просить рішення Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 у справі №915/1602/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Апелянт посилається на Методологію, затверджену постановою № 1011, яка передбачає застосування визначених методів для встановлення вирішального впливу та визначення кінцевих бенефіціарних власників. Крім того, Положення про форму та зміст структури власності, затверджене наказом Мінфіну № 163, встановлює порядок складання схематичного зображення структури власності й визначає, що цей документ має відображати всіх осіб, які прямо чи опосередковано володіють юридичною особою або здійснюють значний вплив на її діяльність.
Апелянт також наголошує, що офіційні зразки схематичного зображення структури власності, доведені листом Мінфіну від 04.01.2022, хоча і мають рекомендаційний характер, але повинні враховуватися юридичними особами. Водночас Методологія прямо виключає можливість визнання кінцевим бенефіціарним власником особи, яка має лише формальне право на частку, але є номінальним власником або посередником. З огляду на це апелянт вважає, що використання судом даних з ЄДР щодо статутного капіталу та часток засновників не дає можливості встановити фактичну структуру власності.
Також апелянт звертає увагу на те, що у витягу з ЄДР станом на 13.01.2022 відсутні відомості про подання позивачем структури власності, а за даними доступу через портал Мін`юсту у розділі «Відомості про структуру власності» по ПП «Покровське» відсутній будь-який запис. Тому, на його думку, подані позивачем документи не дозволяли однозначно встановити необхідну інформацію про структуру власності, а надана довідка не містила передбачених законом відомостей.
Ухвалами Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.10.2025 відкрито апеляційне провадження за вказаними апеляційними скаргами, призначено розгляд справи на 02.12.2025 об 11:30 та в подальшому оголошено перерву до 10.02.2026 об 11:00.
В судовому засіданні 10.02.2026 брали участь представники учасників справи.
Розглянувши матеріали справи, апеляційні скарги, обговоривши доводи апеляційних скарг, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Згідно із ст.269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Як вбачається з матеріалів справи, в електронній системі “Прозорро.Продажі” 29.11.2024 відбулися земельні торги у формі електронного аукціону за лотом №LRE001- UA-20241029-18322 з передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності строком на 14 років, площею 36,0033 га, що розташована на території Веселинівської селищної територіальної громади (Покровська сільська рада) Вознесенського району Миколаївської області, кадастровий номер 4821783800:02:000:0005, цільове призначення - 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Рілля (36,0033).
Організатор аукціону - Товариство з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” (надалі – ТОВ “Державний земельний банк”).
Переможцем земельних торгів у формі електронного аукціону за лотом №LRE001- UA-20241029-18322 визначено Приватне підприємство “Покровське” (ідент.код 03765695).
04.12.2024 ТОВ “Державний земельний банк”, з посиланням на норми ст.137 Земельного кодексу України та Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1013 від 22.09.2021 (надалі – Постанова №1013), провело перевірку електронних копій документів переможця, за результатами якої ухвалило рішення про відмову від підписання протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024 з подальшою дискваліфікацією.
Підставою для відмови у підписанні протоколу ТОВ “Державний земельний банк” визначено, що переможцем земельних торгів, юридичною особою Приватне підприємство “Покровське” (ідент.код 03765695), через особистий кабінет електронного майданчика подано довідку про структуру власності юридичної особи, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України та за якою неможливо ідентифікувати осіб - бенефіціарних власників юридичної особи. Переможець торгів не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена ч.7 ст.137 Земельного кодексу України для участі в аукціоні щодо передачі в суборенду земельної ділянки з кадастровим номером 4821783800:02:000:0005.
У рішенні про відмову від підписання протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024 ТОВ “Державний земельний банк” зазначило, що Положенням про форму та зміст структури власності, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №163 від 19.03.2021 (надалі – Положення №163) та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08.06.2021 за №768/3639, визначено зразки складання схематичного зображення структури власності юридичної особи, яка є офіційним документом, що відображає всіх осіб, які прямо або опосередковано володіють юридичною особою самостійно чи спільно з іншими особами або незалежно від формального володіння мають можливість значного впливу на керівництво чи діяльність юридичної особи.
В подальшому ТОВ “Державний земельний банк” встановлено нові результати аукціону і визначено нового переможця - Фермерське господарство “Агро Реверс”, з яким підписано протокол про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024.
24.12.2024 між ТОВ “Державний земельний банк” та Фермерським господарством “Агро Реверс” за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA20241029-18322 від 05.12.2024, укладено договір суборенди землі №193/24.
Позивач стверджує, що не відповідає вимогам закону та фактичним обставинам справи та є дискримінаційним висновок ТОВ “Держзембанк” зроблений у рішенні про відмову від підписання протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, стосовно невідповідності вимогам чинного законодавства України, поданої ПП “Покровське” через особистий кабінет електронного майданчика довідки про структуру власності та неможливості ідентифікувати осіб - бенефіціарних власників юридичної особи, адже ані умовами аукціону, ані нормами ст.ст.135-137 ЗК України, ані нормами інших нормативно-правових актів не визначено обов`язок подання документів, які містять відомості про структуру власності саме у формі та за зразками, передбаченими наказом Міністерства фінансів України №163 від 19.03.2021 “Про затвердження Положення про форму та зміст структури власності”, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08.06.2021 за №768/3639.
Позивач вважає, що ПП “Покровське” повністю дотрималось вимоги при поданні документів, які містять відомості про його структуру власності, в яких чітко та беззаперечно ідентифіковано осіб - бенефіціарних власників юридичної особи, зокрема, додатково до довідки про структуру власності надані скан-копії паспортів засновників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та довідки про присвоєння реєстраційних номерів облікових карток платників податків обох бенефіціарів - файл Паспорти бенефіціарів.pdf, 25.11.2024 14:37:04.
Зазначене, на думку позивача, вказує на відсутність підстав для прийняття рішення про відмову від підписання протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024. Наслідком прийняття рішення про відмову підписання протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024 стала протиправна дискваліфікація ПП “Покровське” та протиправне встановлення нових результатів аукціону і визначення нового переможця - відповідача ФГ “Агро Реверс” і підписання з ним протоколу про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024.
Також позивач вважає, що договір суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладений з ФГ “Агро Реверс” за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024 є таким, що не відповідає вимогам законодавства, оскільки укладено внаслідок порушення ст.ст.130, 135, 137 ЗК України, зокрема, порушення процедури земельних торгів, а відтак і конкурентних засад, передбачених законодавством, та підлягає визнанню недійсним з застосуванням наслідків недійсності правочину (двосторонньої реституції).
Вказані обставини стали підставою звернення позивача до суду.
Предметом позову у даній справі є вимоги Приватного підприємства “Покровське” до Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерського господарства “Агро Реверс” про визнання незаконним і скасування рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, прийняте Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”, визнання недійсним результатів земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлені протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024 та визнання недійсним договору суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладеного між відповідачами за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA 20241029-18322 від 05.12.2024.
Задовольняючи позовні вимоги, місцевий господарський суд виходив з його обґрунтованості та доведеності. 
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.
Щодо способу захисту порушеного права, судова колегія зазначає таке.
За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині другій статті 16 Цивільного кодексу України , не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац дванадцятий частини другої вказаної статті). Застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога Позивача до Відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.
Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (Позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження Позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено Відповідачем.
Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має також бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного Позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати Позивача знову звертатися за захистом до суду.
Надаючи правову оцінку належності обраного Позивачем способу захисту, суди повинні зважати й на його ефективність з погляду Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У § 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Сполученого Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93, [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) зазначив, що стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати особі такі способи правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.
Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію.
При цьому обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia (такий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19).
Велика Палата Верховного Суду зауважила, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих Позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату хоче досягнути Позивач унаслідок вирішення спору. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально.
Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію.
Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18).
У постанові від 13.02.2024 у справі № 910/2592/19 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що рішення суду має остаточно вирішувати спір по суті та захищати порушене право чи інтерес. Якщо для реалізації рішення суду необхідно ще раз звертатися до іншого суду й отримувати ще одне рішення це означає, що обраний спосіб захисту є неефективним. Інакше кажучи, застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права Позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії). Саме в такому значенні має розумітися ефективний захист порушених прав особи.
Як зазначалося вище, Приватне підприємство “Покровське” звернулося до з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерського господарства “Агро Реверс” про визнання незаконним і скасування рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, прийняте Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”, визнання недійсним результатів земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлені протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024 та визнання недійсним договору суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладеного між відповідачами за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA 20241029-18322 від 05.12.2024.
В подальшому ТОВ “Державний земельний банк” встановлено нові результати аукціону і визначено нового переможця - Фермерське господарство “Агро Реверс”, з яким підписано протокол про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241029-18322 від 05.12.2024.
24.12.2024 між ТОВ “Державний земельний банк” та Фермерським господарством “Агро Реверс” за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322, оформлених протоколом про результати земельних торгів №LRE001-UA20241029-18322 від 05.12.2024, укладено договір суборенди землі №193/24.
Згідно з частиною шістнадцятою статті 137 Земельного кодексу України договір, укладений за результатами земельних торгів, укладається між організатором та переможцем таких торгів, що узгоджується з положеннями пункту 46 Вимог постанови КМУ № 1013».
Враховуючи наведене, судова колегія зазначає, що після завершення процедури проведення земельних торгів та визначення їх переможця, реалізація результатів таких торгів передбачає вчинення завершальної юридичної дії, а саме укладення договору за результатами проведення земельних торгів з організатором торгів, що є фінальною процедурою, необхідною для набуття відповідних прав і обов`язків за результатами аукціону.
В свою чергу задоволення вимоги про визнання незаконним і скасування відповідного рішення (зокрема, рішення про відмову у підписанні договору суборенди землі за результатами проведення земельних торгів), визнання недійсним результатів подальших земельних торгів та визнання недійсним договору суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладеного між відповідачами за результатами земельних торгів не призведе до поновлення прав Позивача як учасника (переможця) аукціону.
Судова колегія зазначає, що, виходячи з основної мети Позивача, як учасника аукціону, а саме укладення договору суборенди, та у випадку якщо Позивач вважає, що Відповідач-1 без належних правових підстав склав «рішення про відмову у підписанні договору суборенди», то кінцевою метою його, як переможця аукціону має бути укладення договору суборенди у редакції, запропонованій організатором відповідно до умов проведення земельних торгів.
Отже, належним способом захисту переможця аукціону у цьому разі відповідає позовна вимога про визнання укладеним договору суборенди у редакції, що пропонувалася Відповідачем-1 учасникам відповідно до умов аукціону (земельних торгів). 
Натомість визнання незаконним і скасування рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, прийняте Товариством з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк”, визнання недійсним результатів земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 та визнання недійсним договору суборенди землі №193/24 від 24.12.2024, укладеного між відповідачами за результатами земельних торгів - не матиме наслідком автоматичного укладення договору суборенди між Позивачем та Відповідачем-1, а отже не призведе до реального захисту порушених прав та інтересів Позивача.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що Позивач обрав спосіб захисту, який не призведе до ефективного остаточного та повного захисту його порушеного права як учасника та переможця земельних торгів, змістом якого є набуття у користування на умовах суборенди земельної ділянки та спонукатиме Позивача знову звертатися за захистом до суду.
Вказаним спростовуються Доводи Позивача про те, що обраний ним спосіб захисту у вигляді скасування незаконного рішення організатора торгів є не лише належним, але й єдиним правомірним способом поновлення порушеного права у межах чинного нормативного регулювання.
Обрання ж Позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.
Такі висновки неодноразово наведені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі №925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі №910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі №200/606/18 (пункт 76).
Однак, крім вищенаведеного, судова колегія вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 134 Земельного кодексу України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно з аб. 1 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України земельні торги проводяться у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з переможцем земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу ціну за придбання прав емфітевзису, суперфіцію, або найвищий розмір орендної плати, зафіксовані під час проведення земельних торгів.
Земельні торги проводяться в електронній торговій системі, що перебуває у державній власності (абз. 2 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України). Порядок функціонування та адміністрування електронної торгової системи затверджує Кабінет Міністрів України (аб. 3 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України).
Згідно з абз. 6 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України учасник земельних торгів - це фізична або юридична особа, яка розмістила в електронній торговій системі документи, зазначені в частині сьомій статті 137 цього Кодексу, сплатила реєстраційний та гарантійний внески, зробила закриту цінову пропозицію і відповідно до закону може набувати право власності чи користування земельною ділянкою, виставленою на земельних торгах.
Відповідно до абз. 9 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України організатором земельних торгів у разі продажу земельної ділянки є власник земельної ділянки, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права державної чи комунальної власності на земельні ділянки відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.
Для проведення земельних торгів організатор земельних торгів укладає з оператором електронного майданчика, підключеного до електронної торгової системи, договір про організацію та проведення земельних торгів (абз. 10 ч. 2 ст. 135 Земельного кодексу України).
Відповідно до ч. 8 ст. 135 Земельного кодексу України реєстраційний та гарантійний внески сплачуються особою, яка бажає взяти участь у земельних торгах, на відкриті у банку окремі рахунки оператора електронного майданчика, з якого така особа бажає взяти участь в земельних торгах.
Згідно з ч. 10 ст. 135 Земельного кодексу України сплачені суми гарантійних внесків (крім випадків, встановлених абзацами другим - п`ятим цієї частини) повертаються оператором електронного майданчика всім учасникам земельних торгів, які не визнані переможцями, у строк, встановлений Кабінетом Міністрів України. Гарантійні внески не повертаються та перераховуються оператором електронного майданчика на рахунки організатора земельних торгів, зазначені в оголошенні про проведення земельних торгів (за вирахуванням винагороди оператора електронного майданчика з гарантійного внеску переможця): усім учасникам, якщо жоден з них не зробив кроку аукціону (торгів) на підвищення стартової ціни, крім випадку, встановленого абзацом третім частини п`ятої статті 138 цього Кодексу; переможцю, якщо ним в установлений строк не підписано протокол про результати земельних торгів, договір за результатами проведення земельних торгів, відмовлено в нотаріальному посвідченні такого договору, не сплачено належної суми за придбаний лот та суми витрат на підготовку лота до продажу; переможцю, якщо він не відповідає визначеним цим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї, не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена цим Кодексом, подав неправдиві відомості про себе.
Згідно з ч. 1 ст. 137 Земельного кодексу України технічні вимоги до підготовки до проведення та проведення земельних торгів, встановлення та оприлюднення їх результатів, визначення розміру, порядку сплати, повернення реєстраційних, гарантійних внесків учасників та винагороди, що сплачується переможцем аукціону оператору електронного майданчика, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Організатор земельних торгів через особистий кабінет публікує в електронній торговій системі оголошення про проведення земельних торгів, до якого додаються документи та матеріали на лот (документація), що підтверджують виконання вимог, визначених частиною третьою статті 135 і частиною першою статті 136 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 5 ст. 137 Земельного кодексу України електронна торгова система повинна забезпечувати безоплатну авторизацію організаторів та авторизацію учасників земельних торгів, що здійснюється відповідно до статті 135 цього Кодексу, розміщення ними матеріалів та документів, оприлюднення оголошення про проведення земельних торгів, участь у торгах, ознайомлення необмеженого кола осіб з їх перебігом та результатами в режимі реального часу та можливість безоплатного анонімного перегляду, копіювання та роздрукування інформації із застосуванням поширених веб-оглядачів та редакторів без необхідності застосування спеціально створених технологічних чи програмних засобів цілодобово без обмежень.
Постановою від 22.09.2021 № 1013 Кабінет Міністрів України затвердив Вимоги щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суборенди, суперфіцію, емфітевзису) (далі по тексту - Вимоги). Відповідно до п. 14 Вимог оператор електронного майданчика забезпечує функціонування електронного майданчика, цілісність даних, що передаються до електронної торгової системи або приймаються від електронної торгової системи, коректне та своєчасне відображення в електронній торговій системі даних та можливість вчинення організатором земельних торгів, потенційними покупцями, учасниками дій в електронній торговій системі через сервіси, які надаються оператором електронного майданчика відповідно до цих вимог.
За змістом пункту 29 Вимог, під час реєстрації для участі в земельних торгах потенційний покупець через свій особистий кабінет заповнює електронну форму, подає в довільній формі заяву про участь у земельних торгах, на яку накладається електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, і завантажує електронні копії документів, передбачені частиною сьомою статті 137 Кодексу.
Відповідно до ч. 7 ст. 137 Земельного кодексу України особа, яка бажає взяти участь у земельних торгах, подає через особистий кабінет в електронній торговій системі:
а) заяву про участь у земельних торгах, підписану кваліфікованим електронним підписом;
б) для громадянина України, фізичної особи - підприємця - копію довідки про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податків або копію паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);
Копії зазначених документів засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, яка бажає взяти участь у торгах;
в) документи, що підтверджують сплату реєстраційного та гарантійного внесків (копії розрахункових документів, виписки з рахунків), а в разі проведення земельних торгів з продажу земельних ділянок сільськогосподарського призначення - документи, що підтверджують сплату таких платежів з рахунку особи, яка бажає взяти участь у торгах, відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом).
Представник фізичної чи юридичної особи також розміщує документи, що підтверджують його право діяти від імені учасника торгів.
Якщо земельні торги проводяться щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення, особа, яка бажає взяти участь у таких торгах, подає через особистий кабінет в електронній торговій системі також документи, що підтверджують її відповідність вимогам статті 130 цього Кодексу. Перелік таких документів встановлює Кабінет Міністрів України.
Заява про участь у земельних торгах та додані до неї документи учасника можуть бути подані до закінчення кінцевого строку подання заяв про участь у земельних торгах, встановленого електронною торговою системою автоматично упродовж дня, що передує дню проведення земельних торгів, з урахуванням вимог, визначених Кабінетом Міністрів України.
Якщо потенційний покупець бажає взяти участь у земельних торгах щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення, він подає також документи, що підтверджують його відповідність вимогам статті 130 Кодексу, згідно з додатком 2.
Додатком 2 до Вимог № 1013 виступає Перелік документів, що підтверджують відповідність потенційного покупця, який бажає взяти участь в земельних торгах щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення, вимогам статті 130 Земельного кодексу України.
Так, за змістом вказаного Переліку, відповідно до абзацу дев`ятого частини сьомої статті 137 Земельного кодексу України потенційні покупці разом із заявою про участь в земельних торгах також подають копії таких документів:
- документи, які містять відомості про структуру власності (якщо потенційним покупцем є юридична особа);
- документи, що підтверджують громадянство учасників (акціонерів, членів) та бенефіціарного власника (якщо потенційним покупцем є юридична особа);
- документи, що підтверджують джерела походження коштів, зокрема: декларація про майновий стан і доходи; декларація про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру/декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або органу місцевого самоврядування; річна (квартальна, інша) фінансова та/або податкова звітність юридичної особи - набувача та фізичної особи - підприємця (за наявності), що отримана нотаріусом безпосередньо від набувача (баланс, витяги, що містять дані про прибутки та збитки господарської діяльності клієнта, податкова декларація з додатками); фінансова звітність юридичної особи - набувача, що оприлюднена відповідно до вимог законодавства; інші документи, що підтверджують джерела походження коштів;
- документи про перебування у шлюбі (чи його розірвання), у тому числі зареєстрованому за кордоном, та про набуття земельних ділянок сільськогосподарського призначення на праві спільної сумісної власності подружжя (у разі наявності, якщо потенційним покупцем є фізична особа);
- документ, що містить інформацію щодо юридичних осіб, права на частку у статутному (складеному) капіталі, у пайовому фонді, акції, паї яких потенційний покупець, має із обов`язковим зазначенням найменування юридичної особи, ідентифікаційного коду юридичної особи, розміру належної йому частки у статутному (складеному) капіталі, у пайовому фонді, та/або кількість належних йому акцій, паїв (у разі наявності, якщо потенційним покупцем є фізична особа);
- документи, які підтверджують право власності учасника земельних торгів на земельні ділянки сільськогосподарського призначення (у разі наявності таких прав).
Оператор електронного майданчика інформує особу, яка бажає взяти участь у земельних торгах, про зарахування на банківські рахунки оператора електронного майданчика гарантійного і реєстраційного внесків та отримання такою особою статусу учасника земельних торгів в порядку і строки, встановлені Кабінетом Міністрів України (ч. 8 ст. 137 Земельного кодексу України).
Порядок реєстрації учасників для участі в земельних торгах встановлює Кабінет Міністрів України (ч. 9 ст. 137 Земельного кодексу України).
Відомості про учасників торгів не підлягають розголошенню до завершення торгів (ч. 12 ст. 137 Земельного кодексу України). Протокол про результати земельних торгів формується та оприлюднюється електронною системою автоматично в день завершення торгів в електронній формі (ч. 15 ст. 137 Земельного кодексу України).
Згідно з ч. 19 ст. 137 Земельного кодексу України організатор земельних торгів не підписує протокол торгів, не укладає договір за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: а) не відповідає встановленим цим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї;
б) не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою цієї статті, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості;
в) не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України, встановленого частиною двадцять третьою цієї статті.
Не можуть бути підставою для прийняття рішення про відмову в підписанні протоколу про результати земельних торгів та подальшому укладенні договору за результатами проведення земельних торгів технічні, орфографічні та інші помилки у заяві про участь у земельних торгах або в документах та матеріалах, що подаються разом із такою заявою, які не впливають на зміст відповідного документа.
Відповідно до пункту 49 Вимог № 1013 організатор земельних торгів приймає рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів, про відмову у підписанні договору за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: не відповідає встановленим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою статті 137 Кодексу, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України у випадках, встановлених Кодексом.
Згідно з ч. 4 ст. 138 Земельного кодексу України передбачено, що земельні торги визнаються такими, що не відбулися, у разі:
а) відсутності учасників або наявності тільки одного учасника (крім випадку, встановленого абзацом третім частини п`ятої цієї статті, за умови, що такий учасник у встановлений строк підписав протокол про проведення земельних торгів, договір за результатами проведення земельних торгів, сплатив належну суму за придбаний лот та суму витрат на підготовку лота до продажу);
б) якщо жоден з учасників не зробив кроку аукціону (торгів) на підвищення стартової ціни (плати), крім випадку, визначеного абзацом третім частини п`ятої статті 138 цього Кодексу;
в) якщо електронною торговою системою автоматично сформовано та оприлюднено протокол про результати проведення земельних торгів з визначенням переможцем торгів учасника з наступною ціновою пропозицією та таким учасником або організатором земельних торгів у випадках, встановлених частиною дев`ятнадцятою статті 137 цього Кодексу, у встановлений строк не підписано протокол про результати земельних торгів, договір за результатами проведення земельних торгів, не сплачено належну суму за придбаний лот та суму витрат на підготовку лота до продажу.
Як було встановлено судовою колегією, відповідно до наказу ТОВ “Державний земельний банк” від 29.10.2024 № 31 “Про проведення земельних торгів у формі електронного аукціону з передачі в суборенду земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності” було прийнято рішення провести земельні торги окремими лотами у формі електронного аукціону з передачі в суборенду земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності відповідно до переліку прав на земельні ділянки, що виставляються на земельні торги, згідно з додатком 1, в пункті 3 якого була зазначена земельна ділянка з кадастровим номером 4821783800:02:000:0005.
Для участі у земельних торгах за лотом № LRE001- UA-20241029-l8322 з передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності строком на 14 років, площею 36.0033 га, що розташована на території Веселинівської селищної територіальної громади (Покровська сільська рада Вознесенського району), Веселинівського району, Миколаївської області, кадастровий номер 4821783800:02:000:0005, цільове призначення - 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Рілля (36.0033), ПП “Покровське” через свій електронний кабінет на електронному майданчику подало та завантажило такі документи (https://auction.e-tender.ua/aukciony/LRE001-UA20241029-18322):
- Заява на участь заява.docx, [25.11.2024 14:35:24]
- Копія витягу з ЄДРПОУ або документ про реєстрацію у державі місцезнаходження
витяг з реєстру юридичних осіб.pdf, [25.11.2024 14:36:22]
- Копія паспорта або документа, що посвідчує особу Паспорти бенефіціарів.pdf, [25.11.2024 14:37:04]
- Інформація про кінцевого бенефіціарного власника витяг з реєстру юридичних осіб.pdf, [25.11.2024 14:40:15]
- Документи що підтверджують відповідність вимогам Наказ на директора.jpg, [25.11.2024 14:41:11]
- Заява про відсутність санкцій_юр особа.docx, [25.11.2024 14:41:49]
- Довідка про структуру власності.docx, [25.11.2024 14:42:08]
- Довідка про право користування земельними ділянками.docx, [25.11.2024 14:42:29]
- Довідка про відсутність с_г земель_ЮО.docx, [25.11.2024 14:42:48] 
- Статут.pdf, [25.11.2024 14:43:29]
- Протокол.pdf, [25.11.2024 14:43:52]
- Податкова декларація платника єдиного податку четвертої групи.pdf, [25.11.2024 14:43:52]
- Додаток 1. Відомості про наявність земельних ділянок.pdf, [25.11.2024 14:44:15]
- документ, що підтверджує сплату реєстраційного внеску.
29.11.2024 в електронній системі Прозорро.Продажі відбулися земельні торги у формі електронного аукціону за лотом № LRE001- UA-20241029-l8322 з передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності строком на 14 років, площею 36,0033 га, що розташована на території Веселинівської селищної територіальної громади (Покровська сільська рада Вознесенського району), Веселинівського району, Миколаївської області, кадастровий номер 4821783800:02:000:0005, цільове призначення - 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Рілля (36,0033). 
Переможцем земельних торгів визначено: Приватне підприємство “Покровське”, ЄДРПОУ: 03765695.
Відповідно до п.51 Вимог №1013, у межах строку, встановленого для підписання та оприлюднення організатором протоколу про результати земельних торгів, організатор перевіряє електронні копії документів переможця земельних торгів, поданих ним згідно ст.137 Земельного Кодексу України, щодо відповідності вимогам Кодексу. 
В подальшому, як свідчать матеріали справи, перевіркою ТОВ “Державний земельний банк” було встановлено, що переможцем земельних торгів - юридичною особою ПП “Покровське”, ЄДРПОУ: 03765695, через особистий кабінет електронного майданчика подано довідку про структуру власності ПП “Покровське” від 24.11.2024 №02, яка не відповідає вимогам п.8 Положення про форму та зміст структури власності, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 19.03.2021 №163, та за якою не можливо ідентифікувати осіб бенефіціарних власників юридичної особи. 
Зазначено, що надана Позивачем довідка про структуру власності юридичної особи не містить повного розшифрування імені та по батькові бенефіціарних власників, дату їх народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків, а також характеру бенефіціарного володіння, тобто не є належним документом у розумінні діючого в Україні законодавства.
За результатами проведеної перевірки, ТОВ “Державний земельний банк” зроблено висновок, що переможцем торгів не подано документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена ч.7 ст.137 Земельного Кодексу України для участі в аукціоні щодо передачі в суборенду земельної ділянки з кадастровим номером 4821783800:02:000:0005.
За наслідками перевірки ТОВ “Державний земельний банк” прийняте рішення від 04.12.2024 про відмову від підписання протоколу за результатами земельних торгів за лотом №LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024 з переможцем торгів ПП “Покровське” (код ЄДРПОУ: 03765695), оскільки позивачем подано довідку про структуру власності, яка не є належним документом у розумінні діючого в Україні законодавства та не відображає структури власності ПП “Покровське”.
Саме оцінка належності виконання позивачем, як потенційним покупцем, вимог щодо подання разом із заявою про участь в земельних торгах документів, які містять відомості про структуру власності, стала підставою для прийняття відповідачем-1 спірного рішення від 04.12.2024 про відмову від підписання протоколу за результатами земельних торгів за лотом № LRE001-UA-20241029-18322 від 29.11.2024, оскільки щодо решти документів поданих ПП «Покровське» на виконання вимог абз.9 ч.7 ст.137 Земельного Кодексу України, ТОВ «Державний земельний банк» при перевірці не було висловлено зауважень.
Задовольняючи позовні вимоги, місцевий господарський суд виходив з наступного:
- ідентифікаційними даними для кінцевого бенефіціарного власника є прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства (підданства); серія (за наявності) та номер документа (документів), що посвідчує особу та підтверджує громадянство (підданство), паспорт громадянина України, унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (за наявності), місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності) тощо. Вся зазначена інформація міститься у копіях паспортів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та довідках про присвоєння зазначеним особам реєстраційних номерів облікових карток платників податків;
- інформація щодо ознак прямого вирішального впливу на діяльність юридичної особи шляхом безпосереднього володіння фізичною особою ключовою часткою статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи містяться у відомостях про таку юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у т.ч. щодо розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розміру частки кожного із засновників (учасників). Зазначена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань інформація щодо Приватного підприємства «Покровське» повністю збігається з відомостями вміщеними до поданої позивачем Довідки про структуру власності: в частині найменування юридичної особи відповідно до установчих документів; ідентифікаційного коду юридичної особи в ЄДРПОУ; визначення фізичних осіб – засновників (кінцевих бенефіціарних власників) ПП «Покровське»; опису здійснення вирішального впливу кінцевих бенефіціарних власників на діяльність юридичної особи (прямий вирішальний вплив); відсотку частки в статутному (складеному) капіталі юридичної особи або відсотку права голосу в юридичній особі (відсотки по кожному бенефіціарному власнику);
- посилання відповідача-1 на те, що невідповідність наданої позивачем форми Довідки про структуру власності вимогам Положення про форму та зміст структури власності, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 19.03.2021 №163, свідчить про неподання потенційним покупцем документів або відомостей, обов`язковість подання яких встановлена ч.7 ст.137 Земельного кодексу України для участі в аукціоні, суд вважає безпідставним, оскільки ст.137 Земельного Кодексу України та Вимоги №1013 не містять посилань на обов`язкове дотримання потенційним покупцем Положення №163 при поданні документів. Більше того, частиною 7 статті 137 Земельного Кодексу України передбачено, що особа, яка бажає взяти участь у земельних торгах, подає через особистий кабінет в електронній торговій системі інформацію про кінцевого бенефіціарного власника, а Додатком 2 до Вимог №1013 передбачено наступне: «Відповідно до абзацу дев`ятого частини сьомої статті 137 Земельного кодексу України потенційні покупці разом із заявою про участь в земельних торгах також подають копії таких документів: документи, які містять відомості про структуру власності (якщо потенційним покупцем є юридична особа);…»; 
- вказані нормативні акти передбачають, що відомості про структуру власності юридичної особи можуть міститься не в одному документі (і не виключно у Довідці про структуру власності), а у декількох документах, які у сукупності можуть надати організатору аукціону відповідну об`єктивну інформацію з офіційних джерел;
- опосередкований висновок відповідача-1 про те, що єдиним належним документом, який містить відомості про структуру власності, та який мав бути наданий потенційним покупцем, є довідка складена відповідно до Положення №163, - є помилковою та формальною підставою для відмови відповідача-1 у підписанні протоколу торгів.
Судова колегія не погоджується з наведеними вище висновками суду першої інстанції, зважаючи на наступне.
Так, суд апеляційної інстанції зазначає, що 11.07.2021 набрав чинності Наказ Міністерства фінансів України від 19.03.2021 №163 «Про затвердження положення про форму та зміст структури власності».
Згідно з п. 3 Положення № 163 структура власності за формою є офіційним документом, що являє собою схематичне зображення структури власності юридичної особи, яка відображає всіх осіб, які прямо або опосередковано володіють цією особою самостійно чи спільно з іншими особами або незалежно від формального володіння мають можливість значного впливу на керівництво чи діяльність юридичної особи. Зразки складання схематичного зображення структури власності оприлюднюються на офіційному вебсайті Мінфіну.
Відповідно до п. 7 Положення № 163 на схематичному зображенні структури власності зазначаються:
- всі особи, які прямо або опосередковано володіють однією юридичною особою самостійно чи спільно з іншими особами (всі учасники юридичної особи та кожної особи у кожному ланцюгу володіння корпоративними правами юридичної особи);
- всі особи, які незалежно від формального володіння мають можливість значного впливу на керівництво чи діяльність юридичної особи;
- розмір участі (відсоток корпоративних прав), який належить кожній фізичній та/або юридичній особі, кожному трасту та/або іншому подібному правовому утворенню в іншій юридичній особі, трасті або іншому подібному правовому утворенні.
Згідно з п. 8 Положення № 163 на схематичному зображенні структури власності вказуються щодо кожної:
- фізичної особи - громадянина України - прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер (та за наявності - серію) паспорта громадянина України або паспорта громадянина України для виїзду закордон (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);
- фізичної особи - іноземця та особи без громадянства - прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) англійською мовою та його транслітерація українською мовою, країна громадянства (підданства), а у разі, якщо особа є громадянином (підданим) декількох країн, - всі країни її громадянства (підданства), дата народження. Якщо особа у звітному році була податковим резидентом країни, відмінної від країни свого громадянства (підданства), або якщо особа є громадянином (підданим) декількох країн, додатково зазначається країна, податковим резидентом якої була особа у звітному році;
- юридичної особи України - повне найменування відповідно до установчих документів, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України;
- іноземної юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення - повне найменування англійською мовою та його транслітерація українською мовою, країна заснування (утворення), країна реєстрації довірчого власника (за наявності), місцезнаходження, ідентифікаційний номер (у разі наявності), що нерезидент використовує під час подання податкових декларацій та інших податкових документів до податкових органів у країні, резидентом якої він є.
Якщо за звичаями національної меншини, до якої належить особа, прізвище або по батькові не є складовими імені, зазначаються лише складові імені.
Приписами п. 9 Положення № 163 на схематичному зображенні структури власності щодо кожного кінцевого бенефіціарного власника (за наявності) зазначається опис здійснення вирішального впливу кінцевого бенефіціарного власника на діяльність юридичної особи (прямий та/або непрямий). У разі здійснення прямого вирішального впливу зазначається відсоток частки в статутному (складеному) капіталі юридичної особи або відсоток права голосу в юридичній особі (дані надаються у відсотках). У разі здійснення непрямого вирішального впливу зазначається характер бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу).
Також судова колегія зазначає, що пунктом 22 розділу Х Прикінцевих та перехідних положень Закону України № 361-IX «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» визначено, що юридичні особи зобов`язані підтримувати інформацію про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності в актуальному стані, оновлювати її та повідомляти державного реєстратора про зміни протягом 30 робочих днів з дня їх виникнення, та подавати державному реєстратору документи, що підтверджують ці зміни. Якщо зміни у структурі власності та інформації про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи відсутні, юридичні особи зобов`язані повідомляти державного реєстратора про відсутність таких змін при проведенні державної реєстрації будь-яких змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі.
За змістом пункту 9 частини 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім юридичних осіб, зазначених у частині восьмій статті 5-1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства (підданства), а в разі, якщо кінцевий бенефіціарний власник-іноземець є громадянином (підданим) декількох країн, - усі країни його громадянства (підданства), серія (за наявності) та номер документа (документів), що посвідчує особу та підтверджує громадянство (підданство), зокрема, але не виключно, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (за наявності), місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), а також повне найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу).
У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про зазначення у структурі власності юридичної особи обґрунтованої причини його відсутності
У частині 1 статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» терміни «кінцевий бенефіціарний власник» та «структура власності» вживаються у значенні, наведеному у Законі України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Відповідно до п. 30 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», кінцевий бенефіціарний власник - це будь-яка фізична особа, яка здійснює вирішальний вплив (контроль) на діяльність клієнта та/або фізичну особу, від імені якої проводиться фінансова операція. Кінцевим бенефіціарним власником є: для юридичних осіб - будь-яка фізична особа, яка здійснює вирішальний вплив на діяльність юридичної особи (в тому числі через ланцюг контролю/володіння).
Ознакою здійснення прямого вирішального впливу на діяльність є безпосереднє володіння фізичною особою часткою у розмірі не менше 25 відсотків статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи.
Ознаками здійснення непрямого вирішального впливу на діяльність є принаймні володіння фізичною особою часткою у розмірі не менше 25 відсотків статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи через пов`язаних фізичних чи юридичних осіб, трасти або інші подібні правові утворення, чи здійснення вирішального впливу шляхом реалізації права контролю, володіння, користування або розпорядження всіма активами чи їх часткою, права отримання доходів від діяльності юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, права вирішального впливу на формування складу, результати голосування органів управління, а також вчинення правочинів, які дають можливість визначати основні умови господарської діяльності юридичної особи, або діяльності трасту або іншого подібного правового утворення, приймати обов`язкові до виконання рішення, що мають вирішальний вплив на діяльність юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, незалежно від формального володіння.
При цьому кінцевим бенефіціарним власником не може бути особа, яка має формальне право на 25 чи більше відсотків статутного капіталу або прав голосу в юридичній особі, але є комерційним агентом, номінальним власником або номінальним утримувачем, або лише посередником щодо такого права.
Згідно з п. 40 ч. 1 ст. 1 названого Закону номінальний власник - особа, яка від свого імені управляє корпоративними правами іншої особи - кінцевого бенефіціарного власника в інтересах останнього.
Відповідно до п.58 ч.1 ст.1 вказаного Закону структура власності - документально підтверджена система взаємовідносин фізичних та юридичних осіб, трастів, інших подібних правових утворень, що дає змогу встановити всіх кінцевих бенефіціарних власників, у тому числі відносини контролю між ними, або відсутність кінцевих бенефіціарних власників.
Таким чином, діючим законодавством визначено чіткі вимоги до документів, які підтверджують структуру власності юридичної особи.
Як вбачається з матеріалів справи, у завантаженій позивачем до електронного кабінету Довідці про структуру власності ПП “Покровське” (т.1 а.с.80) міститься наступна інформація: 
“СТРУКТУРА ВЛАСНОСТІ
ПП “Покровське”
ОСОБА_2 ОСОБА_1 
(90%) (10%)

Директор ОСОБА_2 ____________ ПП “Покровське”
Зазначена довідка підписана керівником юридичної особи шляхом накладення електронного підпису.
Судова колегія наголошує, що у долученій Позивачем схемі структури власності не зазначено:
- осіб, які прямо або опосередковано володіють юридичною особою самостійно чи спільно з іншими особами;
- усіх осіб, які незалежно від формального володіння мають можливість здійснювати значний вплив на керівництво чи діяльність юридичної особи;
- розмір участі (відсоток корпоративних прав), що належить кожній фізичній та/або юридичній особі, кожному трасту та/або іншому подібному правовому утворенню в іншій юридичній особі, трасті або іншому подібному правовому утворенні; 
- інформація, передбачена пунктом 8 Положення № 163, щодо учасників юридичної особи, а саме: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер (а за наявності - серія) паспорта громадянина України чи паспорта громадянина України для виїзду за кордон (для фізичних осіб, які з релігійних переконань відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган та мають відповідну відмітку у паспорті), 
- опис здійснення кінцевим бенефіціарним власником вирішального впливу на діяльність юридичної особи (прямого та/або непрямого), чим порушено вимоги пункту 9 Положення № 163.
Судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції, що законодавством та умовами аукціону не встановлено обов`язку подання структури власності у формі схематичного зображення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №163, оскільки схема структури власності, визначена зазначеним наказом Міністерства фінансів України, є обов`язковою для юридичних осіб з метою належного встановлення кінцевого бенефіціарного власника. 
Така схема, незалежно від закріплення в умовах аукціону, є належним та ефективним засобом підтвердження структури власності учасника і його відповідності вимогам земельного законодавства, що узгоджується з абзацом дев`ятим частини сьомої статті 137 Земельного кодексу України щодо подання документів, які містять відомості про структуру власності.
З урахуванням викладеного колегія суддів вважає невірним висновок суду першої інстанції, що долучений Позивачем файл під назвою «Довідка про структуру власності» не відповідає вищезазначеним вимогам стосовно повноти та належності відображення інформації у схемі структури власності.
Судова колегія не погоджується із висновками суду першої інстанції, що інформація щодо ознак прямого вирішального впливу на діяльність юридичної особи шляхом безпосереднього володіння фізичною особою ключовою часткою статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи містяться у відомостях про таку юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у т.ч. щодо розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розміру частки кожного із засновників (учасників), а зазначена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань інформація щодо Приватного підприємства «Покровське» повністю збігається з відомостями вміщеними до поданої позивачем Довідки про структуру власності: в частині найменування юридичної особи відповідно до установчих документів; ідентифікаційного коду юридичної особи в ЄДРПОУ; визначення фізичних осіб – засновників (кінцевих бенефіціарних власників) ПП «Покровське»; опису здійснення вирішального впливу кінцевих бенефіціарних власників на діяльність юридичної особи (прямий вирішальний вплив); відсотку частки в статутному (складеному) капіталі юридичної особи або відсотку права голосу в юридичній особі (відсотки по кожному бенефіціарному власнику).
Так, як вбачається з матеріалів справи, позивачем до для участі у земельних торгах за лотом № LRE001- UA-20241029-l8322 через свій електронний кабінет на електронному майданчику подало та завантажило витяг з реєстру юридичних осіб станом на 13.01.2022 (т.1 а.с.16-24).
Згідно даного витягу, сформованого станом на 13.01.2022, тобто більше ніж за два з половиною року до дати проведення аукціону, у переліку засновників (учасників) юридичної особи – Приватного підприєства “Покровське” (код ЄДРПОУ 03765695) значаться:
- ОСОБА_3 , Країна громадянства: Україна, Місцезнаходження: АДРЕСА_1 , Розмір частки засновника (учасника): 100,00 грн.
- ОСОБА_4 , Країна громадянства: Україна, Місцезнаходження: АДРЕСА_1 , Розмір частки засновника (учасника): 900,00 грн.
У розділі Витягу “Інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу” зазначені: 
- ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 .
Тип бенефіціарного володіння: Прямий вирішальний вплив
Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 90
- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .
Тип бенефіціарного володіння: Прямий вирішальний вплив
Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 10.
Позивач також зазначає, що для участі у земельних торгах ним було подано скан-копії паспортів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та довідки про присвоєння реєстраційних номерів облікових карток платників податків обох бенефіціарів (файл Паспорти бенефіціарів.pdf, 25.11.2024 14:37:04).
З даного приводу суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.
Судова колегія звертає увагу, що подання документів для участі у земельних торгах повинно здійснюватися із врахуванням їх актуальності та відповідності вимогам, встановленим законодавством, саме станом на дату подання заявки на участь в аукціоні, тобто жовтень 2024 року.
У даному випадку позивачем завантажено витяг з Єдиного державного реєстру, сформований станом на 13.01.2022 року, тобто більш ніж за два з половиною роки до проведення аукціону та до моменту набрання чинності нормативними змінами, які передбачають відображення у витягах окремих відомостей щодо структури власності юридичної особи.
Так, наказом Міністерства юстиції України від 05.05.2023 № 1692/5 затверджено Порядок надання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі – Порядок). 
Абзацом 2 пункту 2 розділу VI Порядку визначено, що витяг з Єдиного державного реєстру містить відомості про окрему юридичну особу, відокремлений підрозділ юридичної особи, у тому числі утвореної відповідно до законодавства іноземної держави, фізичну особу - підприємця чи громадське формування, що не має статусу юридичної особи, передбачені статтею 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань " що містяться в Єдиному державному реєстрі (крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків та паспортних даних), станом на певну дату, обрану заявником/користувачем, а також відомості про хронологію реєстраційних дій щодо відповідного суб`єкта, що проводилися в Єдиному державному реєстрі (назва, дата та номер реєстраційної дії, дата прийняття, дата набрання законної сили та номер судового рішення (у разі проведення реєстраційної дії на підставі судового рішення), відомості про суб`єкта державної реєстрації та державного реєстратора (прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності)), яким внесено до Єдиного державного реєстру запис про реєстраційну дію, місце проведення реєстраційної дії, тип змін, унесених реєстраційною дією). 
Невід`ємною частиною витягу з Єдиного державного реєстру щодо юридичної особи, який містить відомості з Єдиного державного реєстру станом на дату формування такого витягу (у разі обрання заявником/користувачем поточної дати та часу отримання відомостей з Єдиного державного реєстру, що відповідає даті формування витягу), є сканована копія установчого документа та структура власності такої юридичної особи у вигляді, в якому вони долучені до реєстраційної справи, актуальні на дату отримання такого витягу, за умови їх наявності в реєстраційній справі в електронній формі. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що витяг з Єдиного державного реєстру має підтверджувати не лише склад засновників чи кінцевих бенефіціарних власників, а й факт подання та наявність у реєстраційній справі структури власності, що відповідно до чинного Порядку є невід`ємною частиною витягу станом на дату його формування.
В той же час судом не враховано, що з наданого Позивачем витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань станом на 13.01.2022 року (дату формування витягу), відсутня інформація про наявність поданої ним структури власності до Єдиного державного реєстру, оскільки на той момент у Єдиному державному реєстрі не відображався відповідний розділ та не формувалась структура власності як додаток до витягу.
Більше того, як вбачається з матеріалів справи та інформації, отриманої через портал електронних сервісів Міністерства юстиції України станом на 14.01.2025, у розділі «Відомості про структуру власності юридичної особи» щодо ПП «Покровське» взагалі відсутній будь-який запис, що свідчить про неподання або відсутність відповідного документа в електронній реєстраційній справі.
За таких обставин витяг з Єдиного державного реєстру, сформований станом на 13.01.2022 року, тобто до набрання чинності змінами та затвердження нового Порядку надання відомостей з ЄДР, яким передбачено відображення структури власності як невід`ємної частини витягу та появу відповідної графи щодо часток засновників, не може вважатися належним і допустимим доказом виконання позивачем вимог щодо подання структури власності для участі у земельних торгах у жовтні 2024 року, а відтак висновки суду першої інстанції про достатність такого доказу є передчасними та необґрунтованими.
Отже, надані Позивачем документи в сукупності не надавали відповідачу-1 як організатору земельних торгів однозначно встановити необхідні відомості про структуру власності Позивача, так як такі дані не підтверджувалися відомостями з Єдиного державного реєстру, а надана Довідка про структуру власності не містила інформації, яка законодавчо встановлена для такого виду документу.
Тому висновки суду про подання позивачем повного та достатнього комплекту документів, які нібито дозволяють однозначно ідентифікувати кінцевого бенефіціарного власника та підтверджують відповідність вимогам статті 130 Земельного кодексу України, судова колегія вважає невірними, оскільки подані документи, зокрема паспорти, витяг з Єдиного державного реєстру, довідка про структуру власності у сукупності не містять повних та узгоджених відомостей, які б достеменно підтверджували наявність конкретного кінцевого бенефіціарного власника та внесення відомостей про нього у відповідний реєстр. 
У контексті наведеного судова колегія зазначає, що долучені позивачем документи, не можуть вважатися належним виконанням учасником земельних торгів (потенційним покупцем) вимог абз. 9 ч. 7 ст. 137 Земельного кодексу України, а саме ним не було подано документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою цієї статті, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості.
За таких обставин Відповідач-1 обґрунтовано був позбавлений можливості як із поданих для участі в аукціоні документів, так і з офіційних джерел отримати об`єктивну інформацію про структуру власності та наявності кінцевого бенефіціарного власника Позивача.
Як було зазначено вище відповідно до ч. 19 ст. 137 Земельного кодексу України організатор земельних торгів не підписує протокол торгів, не укладає договір за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: а) не відповідає встановленим цим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; б) не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою цієї статті, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; в) не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України, встановленого частиною двадцять третьою цієї статті.
Крім того як вказувалося, відповідно до пункту 49 Вимог № 1013 організатор земельних торгів приймає рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів, про відмову у підписанні договору за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: не відповідає встановленим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою статті 137 Кодексу, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України у випадках, встановлених Кодексом.
З урахуванням викладеного колегія суддів доходить висновку, що Відповідач-1 правомірно ухвалив рішення про відмову у підписанні договору суборенди землі.
У зв`язку з чим судова колегія дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, доводи апеляційних скарг знайшли своє підтвердження.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Підстави для часткового скасування судового рішення визначені статтею 277 ГПК України, відповідно до якої такими підставами є 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
З огляду на обставини, які встановлені вище, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційних скарг, скасування оскаржуваного рішення з одночасним ухваленням нового про відмову у позові.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови у позові – на позивача.
При цьому, вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Підпунктом 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір ставки за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України "Про судовий збір").
Згідно з підпунктом 4 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Підпунктами 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлена в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 становив 3028 грн (стаття 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2025 рік").
Предметом спору за позовом у даній справі є три вимоги немайнового характеру, за розгляд яких позивач позовом повинен був сплатити – 9084 грн (три прожиткових мінімумів для працездатних осіб).
Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення, яке оскаржується апелянтом, зокрема ФГ “Агро Реверс” у повному обсязі, складає 13 626 грн – 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позову (розраховано наступним чином: (9084 грн х 150%).
При цьому колегія суддів вбачає, що апеляційну скаргу ФГ “Агро Реверс” було подано в електронній формі з використанням системи "Електронний суд".
За умовами частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, суд дійшов висновку про те, що за подання вищенаведеної апеляційної скарги апелянт повинен був сплатити судовий збір у розмірі 10 900,80 грн (13 626 грн х 0,8).
Натомість, Фермерське господарство “Агро Реверс” сплатило судовий збір за подання апеляційної скарги 14 534,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №615 від 15.09.2025, тобто з переплатою в сумі 3633,60 грн.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
З огляду на наведені законодавчі приписи, судовий збір може бути повернуто судом лише за клопотанням особи, яка його сплатила.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що Фермерське господарство “Агро Реверс” не позбавлене права подати до суду клопотання про повернення йому переплаченої суми судового збору у розмірі 3633,60 грн. 
Керуючись статтями 129, 253, 269, 270, 275, 277, 281-284 ГПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” та Фермерського господарства “Агро Реверс” на рішення Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 у справі №915/1602/24 - задовольнити.
Рішення Господарського суду Миколаївської області від 08.08.2025 у справі №915/1602/24 - скасувати.
У задоволенні позову Приватного підприємства “Покровське” – відмовити повністю.
Стягнути з Приватного підприємства “Покровське” (57045, Миколаївська обл., Вознесенський р-н, с.Покровка, вул.Шевченка, 14; ідент.код 03765695) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Державний земельний банк” (01033, м.Київ, вул.Саксаганського, 1; ідент. код 00692334) витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 10 900 (десять тисяч дев`ятсот гривень) 80 коп.
Стягнути з Приватного підприємства “Покровське” (57045, Миколаївська обл., Вознесенський р-н, с.Покровка, вул.Шевченка, 14; ідент.код 03765695) на користь Фермерського господарства “Агро Реверс” (57001, Вознесенський район, Миколаївська область, смт. Веселинове, вул. Перемоги, 75, ЄДРПОУ 44875347) витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 10 900 (десять тисяч дев`ятсот гривень) 80 коп.
Доручити Господарському суду Миколаївської області видати відповідні накази із зазначенням всіх необхідних реквізитів.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі статтями 286-289 ГПК України.
Повний текст постанови складено 16.02.2026.

Головуючий суддя А.І. Ярош

Судді Г.І. Діброва

Я.Ф. Савицький