Справа №676/8194/25
Номер провадження 2/676/1109/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року 
Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:
головуючої судді – Пилипенко І.О.,
за участю секретаря судового засідання – Райтаровського В.І.,
представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Сусли І.М., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги ОСОБА_3 про встановлення факту непроживання зі спадкодавцем, визнання такою, що не прийняла спадщину та визнання права власності, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 право власності на квартиру, яка складається із трьох кімнат, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м. та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Встановити факт не проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на час відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 . Визнати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем ОСОБА_4 . 
В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його дружина ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_2 . З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті дружини він звернувся до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Швець А.О. у відповідь нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки відповідно до витягу, виданого департаментом правового супроводу та контролю відділу реєстрації актів місця проживання Кам`янець-Подільської міської ради разом із ОСОБА_4 на день її смерті також зареєстрована донька – ОСОБА_2 . Тому для видачі свідоцтва про право на спадщину необхідно встановити у судовому порядку факт не проживання ОСОБА_2 разом із померлою та факт не проживання. Згідно довідки від 06.09.2023 року виданої Кам`янець-Подільською міською радою за інформацією, яка міститься в реєстрі територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 станом на 31.03.2023 року разом з померлою зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу 25.11.2017 року між ОСОБА_2 та громадянином російської федерації ОСОБА_5 укладено шлюб; від цього шлюбу вони мають двох спільних дітей. З серпня 2015 року ОСОБА_2 не проживає в квартирі АДРЕСА_3 по теперішній час. Таким чином, відповідач більше 10 років не проживає за вказаною адресою, не здійснювала поховання матері та виїхала на постійне місце проживання до російської федерації. 
Ухвалою судді від 11 листопада 2025 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до підготовчого судового засідання.
28 січня 2026 року від представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Сусли І.М. через канцелярію суду надійшла заява про зменшення позовних вимог в якій вона просила суд здійснювати розгляд справи лише в частині вимоги про визнання за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 право власності на квартиру, яка складається із трьох кімнат, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м. та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 28 січня 2026 року справу призначено до судового розгляду в частині вимог про визнання за ОСОБА_1 право власності на квартиру, яка складається із трьох кімнат, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м. та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився; від його представника адвоката Сусла І.М. через систему електронний суд надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, зменшені позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити. 
Відповідач ОСОБА_2 будучи повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов та заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подавала.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує. 
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до копії паспорту громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .
Із копії про свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_2 ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_6 16.01.1983 року, після реєстрації шлюбу присвоєне спільне прізвище « ОСОБА_7 ».
Згідно копії свідоцтва про народження НОМЕР_3 ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками вказані ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . 
Відповідно до копії свідоцтва про смерть, виданого Кам`янець-Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області центрального міжрегіонального управління юстиції Українисерії НОМЕР_4 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . 
Відповідно до копії свідоцтва про право власності, видане міжміським бюро технічної інвентаризації 14.05.1990 року на підставі розпорядження голови Кам`янець-Подільської районної держадміністрації №18/99р. від 22.01.1999 року ОСОБА_4 на праві особистої власності належить три кімнатна квартира, що розташована за адресою АДРЕСА_2 .
Згідно копії технічного паспорту, виданого Камянець-подільським міжміським бюро технічної інвентаризації від 14.05.1999 року на підставі свідоцтва про право власності на квартиру від 14.05.1999 року ОСОБА_4 є власником трьох кімнатної квартири, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м., що розташована за адресою АДРЕСА_2 .
Із витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 07.10.2025 року вбачається, що приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського району Швець А.О. заведено спадкову справу №74693984 щодо майна спадкодавця ОСОБА_4 . 
Відповідно до інформації від 06.09.2023 року, виданої департаментом правового супроводу та контролю відділу реєстрації актів місця проживання Кам`янець-Подільської міської ради разом із ОСОБА_4 на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровані: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Із копії акту, виданого головою правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жовтневе-9» від 08.10.2025 року комісією в складі голови правління ОСББ та сусідів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 слідує, що з серпня 2015 року ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 не проживає в квартирі АДРЕСА_4 по даний час, також вона була відсутня на день смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу, виданого Сакським районним відділом запису актів громадянського стану громадянин російської федерації ОСОБА_5 уклав шлюб з громадянкою України ОСОБА_2 25.11.2015 року. 
Згідно копії посвідки на проживання іноземного громадянина російської федерації ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 від 17.03.2017 року зареєстрована за адресою АДРЕСА_5 з 10.04.2017 року. 
Із копії спадкової справи №70/2025 заведеної приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Швець А.О. слідує, що із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 звернувся її чоловік ОСОБА_1 . 
Відповідно до постанови приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Швець А.О. від 10 листопада 2025 року №275/02-32 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_1 , оскільки у спадковій справі наявні відомості про іншу зареєстровану особу ОСОБА_2 , яка відповідно до ст. 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину, якщо не заявила про відмову від неї. 
Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (частина перша, друга статті 1221 ЦК України).
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою, другою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України).
Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (частина перша статті 1297 ЦК України).
Відповідно до статті 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.
Частинами другою та шостою статті 29 ЦК України передбачено, що фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Фізична особа може мати кілька місць проживання.
Згідно з пунктами 3.21, 3.22 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
Зміст наведених норм закону свідчить про те, що під постійним місцем проживанням спадкоємця із спадкодавцем розуміється як факт безпосереднього проживання спадкоємця із спадкодавцем на момент його смерті, так і факт наявності у спадкоємця, на момент смерті спадкодавця, зареєстрованого у передбаченому законом порядку права на постійне проживання з останнім за однією адресою.
Частина третя статті 1268 ЦК України вимагає наявність фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не саму реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що можуть бути відмінними один від одного.
В судовому засіданні встановлено, що відповідно до ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1 (чоловік) та ОСОБА_2 (донька) є спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . Із матеріалів спадкової справи №70/2025 вбачається, що ОСОБА_1 чоловік спадкодавця звернувся до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області із заявою про прийняття спадщини. Після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 залишилась спадщина, яка складається з квартири розташованої за адресою АДРЕСА_2 , яка належала їй на праві особистої власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 14.05.1990 року на підставі розпорядження голови Кам`янець-Подільської районної держадміністрації №18/99р. від 22.01.1999 року.
Крім того, із матеріалів спадкової справи слідує, що спадщина прийнята наступним чином: позивачем ОСОБА_1 – шляхом подачі заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк та фактично, оскільки він проживав та був зареєстрований за однією адресою зі спадкодавцем ОСОБА_4 , а відповідачем ОСОБА_2 – фактично, оскільки остання була лише зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою.
Відповідно до довідки про реєстрацію місяця проживання від 06.09.2023 року, виданої департаментом правового супроводу та контролю відділу реєстрації актів місця проживання Кам`янець-Подільської міської ради разом із ОСОБА_4 на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 були зареєстровані: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Постановою приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Швець А.О. від 10 листопада 2025 року №275/02-32 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 , оскільки у спадковій справі наявні відомості про іншу зареєстровану особу ОСОБА_2 доньку спадкодавця, яка відповідно до ст. 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину, якщо не заявила про відмову від неї. 
Таким чином, заяву про прийняття спадщини подано лише чоловіком померлої ОСОБА_4 та заяв про відмову від прийняття спадщини не надходили. Зазначене свідчить, що донька спадкодавця ОСОБА_2 не зверталася до нотаріуса за місцезнаходженням спірного нерухомого майна із заявою про прийняття спадщини після смерті матері в передбачений законом строк.
На підставі частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статті 1270 цього Кодексу (шість місяців), він не заявив про відмову від неї.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам надано роз`яснення, що будь-яка особа, яка постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається такою, що своєчасно прийняла спадщину.
Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Даною статтею унормовано, що у випадку, коли особа постійно не проживає із спадкодавцем, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є подана нотаріусу заява.
Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
У постановах Верховного Суду: від 27 лютого 2019 року у справі № 471/601/17 (провадження № 61-38452ск18), від 10 квітня 2020 року у справі № 355/832/17 (провадження № 61-27212св19) від 19 травня 2021 року у справі № 937/10434/19-ц (провадження № 61-3620св21) та від 15 червня 2022 року у справі № 454/3550/18 (провадження № 61-912св21) зроблено висновок про те, що державна реєстрація позивача у спірному житловому будинку сама по собі не є беззаперечним доказом його постійного проживання на момент смерті матері за адресою реєстрації.
Частина 3 статті 1268 ЦК України вимагає наявність фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не лише реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що можуть бути відмінними один від одного.
Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 569/15147/17 (провадження № 61-39308св18), від 28 квітня 2021 року у справі № 204/2707/19 (провадження № 61-15380св20).
Наявні в матеріалах справи докази підтверджують, що на час відкриття спадщини відповідач ОСОБА_2 не проживала разом із матір`ю, що підтверджується копією посвідки на проживання російської федерації виданої іноземному громадянину ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_5 з 10.04.2017 року, де і проживає по теперішній час. 
Таким чином, ОСОБА_2 у спірній квартирі була зареєстрована, однак з 2016 року не проживає, у тому числі й на час відкриття спадщини після смерті своєї матері, що підтверджено належними доказами, а сама по собі реєстрація місця проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини, тому відповідач ОСОБА_2 як спадкоємець не прийняв своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті своєї матері – ОСОБА_4 , а тому не набула право на спадкове майно.
З огляду на викладене, враховуючи те, що ОСОБА_2 не вважається такою, що прийняла у спадщину спірне нерухоме майно, то позовні вимоги ОСОБА_1 слід задовольнити та визнати за ним право власності на квартиру, яка складається із трьох кімнат, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м. та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, післ я смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
На підставі викладеного, керуючись 2, 5, 7, 10-13, 19, 48, 76-81, 200, 211, 247, 280, 258-259, 263-265, 268, 273, 315, 319 ЦПК України суд,
ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 право власності на квартиру, яка складається із трьох кімнат, загальною площею 58,6 кв.м., житловою площею 35,7 кв.м. та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач може оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Рішення може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Інформація про учасників справи відповідно до п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:
позивач - ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
відповідач – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 . 

Суддя      І.О. Пилипенко