ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

15 квітня 2026 року
м. Київ

справа № 229/3664/18

провадження № 61-6750св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Луспеника Д. Д. 
суддів: Гулейкова І. Ю., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:
позивач - заступник військового прокурора Львівського гарнізону Західного регіону України в інтересах держави в особах: Міністерства оборони України, Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного,
відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року у складі судді Грубника О. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 травня 2025 року у складі колегії суддів: Бондар Я. М., Зубакової В. П., Остапенко В. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина 
Короткий зміст позовної заяви та рішення по суті

У вересні 2018 року заступник військового прокурора Львівського гарнізону Західного регіону України в інтересах держави в особах: Міністерства оборони України, Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного (далі - Академія сухопутних військ), звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі.

Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року, ухваленим у складі судді Грубника О. М., позов Військового прокурора Львівського гарнізону Західного регіону України, який звернувся в інтересах держави в особі Міністерства оборони України та Національної академії сухопутних військ до ОСОБА_1 про стягнення фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Академії сухопутних військ витрати, пов`язані з його утриманням в Академії сухопутних військ, у розмірі 337 267,29 грн, а саме:
- грошове забезпечення в розмірі 264 824,85 грн;
- продовольче забезпечення в розмірі 49 260,42 грн;
- медичне забезпечення в розмірі 406,00 грн;
- спожиті комунальні послуги та енергоносії в розмірі 22 776,02 грн.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Академії сухопутних військ судовий збір у розмірі 5 060,00 грн.

Короткий зміст вимог заяви

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявами про перегляд рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року за нововиявленими обставинами, в якому просив переглянути це рішення та закрити провадження у справі.

Заява мотивована тим, що після розгляду справи були виявлені обставини, які унеможливлюють виконання рішення суду, а саме висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 804/285/16, де вказано, що у межах цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі відповідно до положень статті 19 КАС України у редакції Закону України № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Короткий зміст судових рішень судів першої, апеляційної та касаційної інстанцій

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року у цивільній справі № 229/3664/18 за позовом заступника військового прокурора Львівського гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Академії сухопутних військ до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі, за нововиявленими обставинами задоволено.
Скасовано рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року у цивільній справі № 229/3664/18 за позовом заступника військового прокурора Львівського гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Академії сухопутних військ до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі, та закрито провадження в справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України у зв`язку з тим, що цей позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Судове рішення місцевого суду мотивовано тим, щоправовідносини, які виникли між сторонами у справі, є адміністративно-правовими і справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. У межах цивільного судочинства суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному судочинстві відповідно до вимог статті 17 КАС України (статті 19 КАС України у редакції від 03 жовтня 2017 року), якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.
Правових висновків, що саме суд вважає нововиявленою обставиною у справі, суд першої інстанції не вказав.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 17 червня 2024 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Академії сухопутних військ на ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 березня 2025 року касаційну скаргу Національної академії сухопутних військ Імені Петра Сагайдачного задоволено частково.
Ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 червня 2024 року скасовано, справу передано до суду апеляційної інстанції на новий розгляд зі стадії відкриття апеляційного провадження у справі (провадження № 61-9972св24).

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 13 травня 2025 року апеляційну скаргу Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного задоволено.
Ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року про закриття провадження у справі скасовано.
Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні його заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року у цивільній справі № 229/3664/18 за позовом Заступника військового прокурора Львівського гарнізону в інтересах Міністерства оборони України, Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням в вищому навчальному закладі, залишено зазначене судове рішення в силі.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що наведена заявником обставина не є нововиявленою у цій справі, оскільки рішення суду першої інстанції про стягнення з ОСОБА_1 , на користь Національної академії сухопутних військ імені Петра Сагайдачного витрат, пов`язаних з його утриманням у Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного, було ухвалено 21 січня 2019 року, тобто вже після відступлення Великою Палатою Верховного Суду у справі № 804/285/16 від раніше застосованої судами практики щодо розгляду справ про стягнення вартості навчання особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, якою таку категорію справ було віднесено до адміністративної юрисдикції. Наведене свідчить про те, що на час ухвалення рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року вже існувала інша судова практика, про що не могло бути невідомо суду першої інстанції, а відтак наведені ОСОБА_1 підстави та обставини не є нововиявленими у розумінні пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України та не можуть бути підставою для скасування судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. При цьому,  ОСОБА_1 не був позбавлений можливості оскаржити рішення суду в апеляційному порядку.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у травні 2025 року до Верховного Суду, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 травня 2025 року й ухвалити судове рішення, яким закрити провадження у справі.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди порушили правила юрисдикції, що є обов`язковою підставою для скасування судових рішень, незалежно від доводів касаційної скарги. Посилається на відповідну судову практику Верховного Суду.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У серпні 2025 року Академія сухопутних військ подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому вказує, що викладені в ній доводи є безпідставними, не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції, тому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 22 липня 2025 року, після усунення недоліків касаційної скарги, відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано цивільну справу із суду першої інстанції. 

11 серпня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 19 березня 2026 року справу призначено до судового розгляду.

2. Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга  ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 

Предметом апеляційного перегляду була ухвала Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року та заява ОСОБА_1 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами. 
Апеляційний суд ухвалив судове рішення з урахуванням повноважень, що узгоджується з постановою Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2026 року у справі № 361/161/13-ц (провадження № 14-35цс25).

Відповідно до частини першої та другої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно із частиною четвертою статті 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Частиною п`ятою статті 423 ЦПК України визначено, що при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Здійснюючи процедуру перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13, провадження № 12-158гс19, (пункти 7.4-7.5)).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18).

Нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17, провадження № 14-549зц18 (пункт 26)).

Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені процесуальним законом, відсутні, а також якщо ці обставини були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17, провадження № 14-549зц18 (пункти 27, 28)).

Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 9901/819/18, провадження № 11-430заі20 (пункт 6.38)).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року за умови відсутності зловживання. У цьому контексті ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сама по собі наявність у національних законодавствах процедура перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами не суперечить праву на справедливий судовий розгляд та принципу правової визначеності, якщо зазначений вид перегляду використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти росії», 
від 06 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2).

Процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами має бути використана у спосіб, сумісний із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття «нововиявлені обставини». ЄСПЛ зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що вона не мала можливості надати суду докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Системний аналіз практики ЄСПЛ щодо перегляду судових рішень дозволяє зробити висновок, що нововиявленими обставинами можуть бути визнані обставини, які: а) існували під час розгляду справи судом; б) не були відомими суду та учасникам справи під час розгляду справи судом; в) мають істотне значення для справи і можуть призвести до іншого результату судового розгляду (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте) (рішення ЄСПЛ від 26 червня 2018 року у справі «Industrial Financial Consortium Investment Metallurgical Union проти України», від 09 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України»).

Враховуючи викладене вище, як за чинним процесуальним законодавством, так і за сталою практикою ЄСПЛ, до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

При цьому, неправильне вирішення судами спору, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права не може бути визнано судом нововиявленою обставиною, а може бути підставою для оскарження такого судового рішення в апеляційному чи касаційному провадженнях.
Таким правом ОСОБА_1 не скористався.

Враховуючи наведене, Верховний Суд погоджується з оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду по суті, скасування ухвали Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року, якою рішення суду було переглянуто за нововиявленими обставинами, та відмовою ОСОБА_1 у задоволенні його заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року у цій справі через неврахування постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 804/285/16, якою було змінено судову практику щодо юрисдикції подібних спорів.

Доводи касаційної скарги про те, що суди порушили правила юрисдикції, що є обов`язковою підставою для скасування судових рішень, незалежно від доводів касаційної скарги на підставі частини другої статті 414 ЦПК України, є правильними, проте така обов`язкова підстава для скасування судових рішень передбачена вказаною нормою ЦПК України у разі перегляду судового рішення по суті спору в апеляційному чи касаційному провадженнях. Предметом перегляду Верховним Судом є процесуальне питання перегляду справи за нововиявленими обставинами за заявою самого  ОСОБА_1 .

При цьому, суд апеляційної інстанції правильно звернув увагу на тому, що  ОСОБА_1  мав можливість оскаржити рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року в апеляційному порядку, проте таким правом не скористався, а помилково подав заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. 

Верховний Суд звертає увагу на помилкові висновки апеляційного суду, які зводяться до дати прийняття постанови Великої Палати Верховного Суду, як для підстави вважати таке судове рішення нововиявленою обставиною, яке за нормами ЦПК України не може вважатися нововиявленою обставиною у будь-якому разі, проте такий висновок не вплинув на правильність вирішення судом апеляційної інстанції справи, а тому не є підставою для скасування його судового рішення.

Отже, доводи касаційної скарги не можуть бути підставами для скасування судового рішення суду апеляційної інстанції, оскільки вони ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм процесуального права.

Вимога заявника про скасування рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 січня 2019 року є безпідставною та не перевіряється Верховним Судом, оскільки справа по суті спору не є предметом касаційного перегляду, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 13 травня 2025 року була переглянута ухвала Дружківського міського суду Донецької області від 01 серпня 2023 року, а не вказане рішення.

Зазначене рішення суду залишено в силі виключно в силу пункту 1 частини третьої статті 429 ЦПК України, згідно з яким за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може, зокрема, відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. Тобто, апеляційний суд рішення районного суду по суті не переглядав.

Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість його судового рішення не впливають, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 травня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий  Судді:	Д. Д. Луспеник  І. Ю. Гулейков  Г. В. Коломієць  Р. А. Лідовець  Ю. В. Черняк