Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2026 р. № 520/21037/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції, 7, код ЄДРПОУ 43927048) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області (14000, м. Чернігів, вул. Єлецька, 11, код ЄДРПО: 40919597) про визнання протиправною та скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 23 липня 2025 про результати моніторингу закупівлі: поточний ремонт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирного будинку за адресою: проспект Аерокосмічний, 43, місто Харків (код ДК 021:2015-45260000-7 Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи).
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.
Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.
Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах він діяв згідно чинного законодавства.
Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.
Судом встановлено, що 05.06.2025 Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради оголошено на електронному майданчику Prozorro процедуру відкритих торгів щодо закупівлі послуг за предметом: «Поточний ремонт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирного будинку за адресою: проспект Аерокосмічний, 43, місто Харків» (код ДК 021:2015 - 45260000-7 Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи) з очікуваною вартістю 1 587 830,40 грн.
За результатами проведення вказаної процедури закупівлі між Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради та Комунальним підприємством «ХАРКІВЖИТЛОБУД» укладено договір від 19.06.2025 № ПР-2760/25.
Надалі, за дорученням Держаудитслужби від 24.06.2025 №003100-18/7830-2025 та на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 01.07.2025 №47-з Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області здійснено моніторинг вказаної процедури закупівлі, оприлюдненої в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-06-05-000412-а.
Як вбачається з матеріалів справи, предметом аналізу під час моніторингу були, зокрема, питання визначення предмета закупівлі, наявності закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства, розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов укладеного договору умовам тендерної пропозиції переможця, правомірності внесення змін до договору, а також своєчасності надання документів та інформації у випадках, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі».
Під час моніторингу відповідачем було проаналізовано, зокрема, річний план закупівель позивача на 2025 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 05.06.2025 №3, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію КП «ХАРКІВЖИТЛОБУД», протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 13.06.2025 №4, повідомлення про намір укласти договір, договір від 19.06.2025 № ПР-2760/25, додаткову угоду від 22.07.2025 №1 до цього договору, звіт про результати проведення процедури закупівлі, а також пояснення та документи замовника, оприлюднені в електронній системі закупівель 07.07.2025 та 22.07.2025.
За результатами проведеного моніторингу Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області складено висновок від 23.07.2025 про результати моніторингу закупівлі, у якому зазначено про наявність порушень вимог пункту 18 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, а також про недотримання вимог статті 236 Цивільного кодексу України.
Як зазначено у висновку відповідача, згідно з підпунктом 6.3.10 проєкту договору, що був додатком №4 до тендерної документації, передбачалося, що виконавець зобов`язаний використовувати ціни на матеріали згідно з усередненими показниками по регіону, які відповідають видатковим накладним. Водночас відповідач дійшов висновку, що вказана умова була виключена з договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, укладеного з КП «ХАРКІВЖИТЛОБУД», у зв`язку з чим замовником при укладенні договору не дотримано вимог пункту 18 Особливостей.
Також у висновку зазначено, що з огляду на порушення вимог пункту 18 Особливостей договір від 19.06.2025 № ПР-2760/25 є нікчемним, а додаткова угода від 22.07.2025 №1, якою сторони внесли зміни до розділу 6 договору та виклали у новій редакції пункт 6.3.10, укладена безпідставно, оскільки, на думку відповідача, внесення змін до нікчемного правочину суперечить вимогам статті 236 Цивільного кодексу України.
У зв`язку з наведеним у спірному висновку відповідач зобов`язав Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України.
Не погодившись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновок відповідача є протиправним, оскільки висновки органу державного фінансового контролю про порушення пункту 18 Особливостей не відповідають фактичним обставинам справи.
Позивач вказує, що умова проєкту договору, на яку послався відповідач, не була виключена зі змісту укладеного договору, а фактично відображена у пункті 7.2 договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, відповідно до якого виконавець зобов`язаний застосовувати ціни на матеріальні ресурси, при рівних якісних показниках, на підставі самостійно проведеного моніторингу (аналізу) цін, які не перевищують середні ціни в регіоні. На переконання позивача, така умова за своїм змістом відповідає вимогам тендерної документації, а тому твердження відповідача про невідповідність умов укладеного договору тендерній пропозиції переможця є помилковим.
Крім того, позивач зазначає, що сам по собі висновок відповідача про нікчемність договору є безпідставним, оскільки у спірному висновку не встановлено таких порушень, які у розумінні статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» можуть свідчити про нікчемність договору про закупівлю.
Також позивач посилається на те, що вимога, викладена у спірному висновку, щодо вжиття заходів з усунення виявлених порушень є нечіткою та невизначеною, оскільки не містить конкретизації, яких саме заходів має вжити замовник, а фактично покладає на нього обов`язок самостійно визначити спосіб усунення порушень, що, на думку позивача, не відповідає вимогам до індивідуального акта суб`єкта владних повноважень.
У відзиві на позовну заяву відповідач проти задоволення позову заперечував та зазначав, що моніторинг процедури закупівлі проведено ним у межах наданих законом повноважень, а спірний висновок складено правомірно та з дотриманням вимог чинного законодавства.
Відповідач зазначив, що під час моніторингу встановлено невідповідність умов укладеного договору умовам тендерної документації, а саме відсутність у договорі положення, передбаченого підпунктом 6.3.10 проєкту договору, що, на думку відповідача, свідчить про порушення вимог пункту 18 Особливостей. При цьому відповідач наголошував, що положення пункту 7.2 договору, на яке посилається позивач, є іншим за змістом, оскільки міститься в іншому розділі договору та регулює інші аспекти договірних відносин.
Крім того, відповідач указував, що у зв`язку з укладенням договору з порушенням вимог пункту 18 Особливостей такий договір є нікчемним, а подальше внесення до нього змін додатковою угодою від 22.07.2025 №1 не породжує юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю, у зв`язку із чим у спірному висновку обґрунтовано зазначено і про недотримання вимог статті 236 Цивільного кодексу України.
Також відповідач вважав правомірним і належним визначений у висновку спосіб усунення виявлених порушень, зазначаючи, що законодавством про публічні закупівлі передбачено право органу державного фінансового контролю визначити у висновку зобов`язання щодо усунення порушень, а замовник, у свою чергу, може оприлюднити через електронну систему закупівель або документи про усунення порушення, або аргументовані заперечення, або інформацію про причини неможливості його усунення.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. 
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-ХІІ) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).
За змістом статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно із ч.7 зазначеної статті у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Як вбачається з оскаржуваного висновку відповідачем, встановлено порушення пункту 18 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою КМУ від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі - Особливостей № 1178), що є наслідком визначеним підпункту 2 пункту 21 цих Особливостей.
Пунктом 21 Особливостей № 1178 визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих особливостей.
В свою чергу, пункт 18 Особливостей № 1178 визначає, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків:
визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті;
перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі;
перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.
З аналізу зазначених норм вбачається, що договір про закупівлю є нікчемним у разі якщо умови договору про закупівлю відрізняються від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.
Як вбачається із висновку про результати моніторингу процедури від 23.07.2025 року, відповідачем встановлено порушення позивачем пункту 18 Особливостей № 1178 зважаючи на те, що, на думку відповідача, умови, передбачені підпунктом 6.3.10 проєкту договору, що є додатком №4 до тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 05.06.2025 №3, були виключені з договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, укладеного між Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради та КП «ХАРКІВЖИТЛОБУД».
Надаючи правову оцінку наведеному висновку відповідача, суд виходить з того, що зміст пункту 18 Особливостей №1178 спрямований на недопущення зміни істотних та інших погоджених сторонами умов закупівлі порівняно зі змістом тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, а не на вимогу буквального відтворення в укладеному договорі кожного формулювання, нумерації пунктів чи місця розташування відповідних положень у тексті договору.
Отже, для висновку про наявність порушення пункту 18 Особливостей №1178 необхідним є встановлення саме факту зміни змісту договірної умови, яка була запропонована та акцептована у межах процедури закупівлі, а не лише констатація того, що відповідне положення в укладеному договорі викладене в іншому розділі, сформульоване іншими словами або деталізоване іншим чином.
Як вбачається з матеріалів справи, у проєкті договору, що є додатком №4 до тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 05.06.2025 №3, у підпункті 6.3.10 передбачено обов`язок виконавця «використовувати ціни на матеріали згідно усередненими показниками по регіону, які відповідають видатковим накладним». 
Водночас у договорі від 19.06.2025 № ПР-2760/25 у пункті 7.2 визначено, що виконавець зобов`язаний «застосовувати ціни на матеріальні ресурси (при рівних якісних показниках), на підставі самостійно проведеного моніторингу (аналізу) цін, які не перевищують середні ціни в регіоні».
Порівняльний аналіз наведених положень свідчить про те, що обидві умови встановлюють однаковий за правовою природою обов`язок виконавця при формуванні вартості матеріальних ресурсів орієнтуватися на середні ціни в регіоні та не виходити за межі таких цінових показників. Отже, змістовно вимога щодо застосування регіонально усереднених цін на матеріальні ресурси в укладеному договорі збережена.
Сам по собі факт того, що у проєкті договору відповідне положення було розміщене у розділі 6 «Права та обов`язки сторін», а в укладеному договорі споріднена за змістом умова міститься у розділі 7 «Матеріально-технічне забезпечення», правового значення для цілей застосування пункту 18 Особливостей №1178 не має, оскільки вказана норма не ставить правомірність укладеного договору у залежність від тотожності структури документа, послідовності його розділів чи незмінності нумерації пунктів.
Суд зазначає, що використання у договорі від 19.06.2025 № ПР-2760/25 формулювання «застосовувати ціни на матеріальні ресурси» замість «використовувати ціни на матеріали» не свідчить про зміну змісту договірного обов`язку, оскільки в контексті спірних правовідносин обидва формулювання стосуються ціноутворення на матеріальну складову виконуваних робіт. Додатково умова договору конкретизує, що такі ціни визначаються за результатами самостійно проведеного моніторингу (аналізу) цін та не повинні перевищувати середні ціни в регіоні, що не суперечить первісно закладеній у проєкті договору вимозі, а лише розкриває механізм її практичного застосування.
Суд критично оцінює доводи відповідача, викладені у відзиві від 18.08.2025 №262525-17/2473-2025, про те, що положення пункту 7.2 договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25 є відмінним від підпункту 6.3.10 проєкту договору лише з огляду на розташування у різних розділах договору та різне функціональне призначення цих розділів. 
Такі доводи ґрунтуються на формальному сприйнятті тексту договору та не спростовують того, що за суттю відповідне обмеження щодо цін на матеріальні ресурси в укладеному договорі збережене.
Більше того, зі змісту самого оскаржуваного висновку від 23.07.2025 вбачається, що відповідач не навів мотивів, з яких саме розбіжність у формулюванні вказаних пунктів призвела до реальної зміни прав та обов`язків сторін договору, не встановив, що виконавець був звільнений від обов`язку дотримуватися середніх регіональних цін, а також не зазначив, у чому саме полягає погіршення умов закупівлі, зміна предмета домовленостей сторін або відступ від тендерної пропозиції переможця. 
Суд зауважує, що обмежившись констатацією того, що підпункт 6.3.10 проєкту договору «було виключено» з тексту договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, відповідач фактично не довів наявності саме тієї юридично значущої обставини, з якою пункт 18 Особливостей №1178 пов`язує негативні правові наслідки, а саме відмінності умов договору про закупівлю від змісту тендерної пропозиції переможця.
Суд також бере до уваги, що 22.07.2025 сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, якою у розділі 6 договору викладено у новій редакції пункт 6.3 та включено підпункт 6.3.10 у редакції: «Використовувати ціни на матеріали згідно усередненими показниками по регіону, які відповідають видатковим накладним». 
Однак сама по собі обставина укладення вказаної додаткової угоди не доводить, що до цього моменту така умова взагалі була відсутня у договірному регулюванні сторін, а не була інакше сформульована чи структурно інакше викладена у тексті договору. 
За встановлених у справі обставин укладення додаткової угоди від 22.07.2025 №1 може свідчити про прагнення сторін усунути формальні зауваження органу моніторингу, однак саме по собі не є належним та достатнім доказом первісного порушення пункту 18 Особливостей №1178.
За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами факту укладення договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25 з порушенням вимог пункту 18 Особливостей №1178.
Суд зазначає, що підпункт 2 пункту 21 Особливостей №1178 дійсно визначає нікчемність договору про закупівлю у разі його укладення з порушенням вимог пункту 18 цих Особливостей. 
Однак застосування такого правового наслідку є можливим лише за умови належного встановлення та доведення самого порушення пункту 18 Особливостей №1178.
Суд зазначає, що за відсутності доведеного порушення цієї норми висновок про нікчемність договору не має самостійного правового підґрунтя.
Відтак, викладений в оскаржуваному висновку від 23.07.2025 висновок про те, що договір від 19.06.2025 № ПР-2760/25 є нікчемним, не може бути визнаний правомірним.
Суд також вважає, що висновок відповідача про недотримання позивачем вимог статті 236 Цивільного кодексу України у зв`язку з укладенням додаткової угоди від 22.07.2025 №1 не ґрунтується на вимогах закону. Такий висновок відповідача повністю побудований на попередньому припущенні про нікчемність договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25. 
Водночас, оскільки правові підстави для визнання цього договору нікчемним у відповідача були відсутні, посилання на статтю 236 Цивільного кодексу України як на норму, яку позивачем порушено внаслідок укладення додаткової угоди, є безпідставним.
Окремо суд оцінює правомірність зобов`язання, сформульованого у пункті 3 констатуючої частини висновку від 23.07.2025, згідно з яким Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради зобов`язано «вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України».
Суд враховує, що саме по собі зазначення органом державного фінансового контролю у висновку конкретного способу реагування на виявлене порушення не є безумовною підставою для визнання такого висновку протиправним. 
Водночас правомірність такого зобов`язання є похідною від правомірності та обґрунтованості встановленого порушення. 
Верховний Суд у своїй постанові прийнятої 14 травня 2025 року у справі №340/10339/21 зробив висновок про те, що адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні.
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У спірних правовідносинах припис про припинення зобов`язань за договором прямо випливає із висновку відповідача про нікчемність договору та про безпідставність додаткової угоди від 22.07.2025 №1. 
Оскільки, як встановлено судом вище, зазначені висновки відповідача не знайшли свого підтвердження, сформульоване на їх підставі зобов`язання щодо усунення порушень також не може вважатися правомірним.
Крім того, загальними вимогами до акта індивідуальної дії є його обґрунтованість, вмотивованість, чіткість та зрозумілість адресатові. 
Суд зазначає, що оскаржуваний висновок від 23.07.2025 у частині зобов`язання щодо усунення порушень не містить належного юридичного обґрунтування саме такого способу реагування за відсутності доведеного порушення пункту 18 Особливостей №1178. 
Таким чином, спірний висновок не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, а саме критеріям обґрунтованості, розсудливості та пропорційності.
З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області при складанні висновку від 23.07.2025 про результати моніторингу закупівлі ID: UA-2025-06-05-000412-а не доведено факту порушення Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради вимог пункту 18 Особливостей №1178, а відтак не доведено і наявності правових підстав для висновків про нікчемність договору від 19.06.2025 № ПР-2760/25, про порушення статті 236 Цивільного кодексу України та для покладення на позивача обов`язку щодо припинення зобов`язань за цим договором.
За правилами частини другої статті 77 КАС України саме на відповідача покладається обов`язок доказування правомірності свого рішення. Проте належних і достатніх доказів на підтвердження правомірності оскаржуваного висновку від 23.07.2025 відповідачем суду не надано.
Відтак позовна вимога про визнання протиправним та скасування висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 23 липня 2025 про результати моніторингу закупівлі: «Поточний ремонт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирного будинку за адресою: проспект Аерокосмічний, 43, місто Харків (код ДК 021:2015-45260000-7 Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи)» є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Розподіл судових витрат здійснюється за правилами ст.139 КАС України. 
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції, 7, код ЄДРПОУ 43927048) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області (14000, м. Чернігів, вул. Єлецька, 11, код ЄДРПО: 40919597) про визнання протиправною та скасування постанови – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 23 липня 2025 про результати моніторингу закупівлі: поточний ремонт по усуненню аварій в житловому фонді багатоквартирного будинку за адресою: проспект Аерокосмічний, 43, місто Харків (код ДК 021:2015-45260000-7 Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області (14000, м. Чернігів, вул. Єлецька, 11, код ЄДРПО: 40919597) на користь Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції, 7, код ЄДРПОУ 43927048) суму судового збору у розмірі 3 028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень). 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 16 березня 2026 року.

Суддя Н.А. Полях