ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" березня 2026 р.	м. Харків	Справа № 922/4526/25	

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Жиляєва Є.М. 
при секретарі судового засідання Деркач П. О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу 
за позовом 	Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області (62441, Харківська обл., с. Циркуни, вул. Соборна, 26) 	
до 	Товариства з обмеженою відповідальністю "Л К Д" (61012, м. Харків, вул. Полтавський шлях, б. 26) 	
про 	розірвання договору оренди та стягнення 1701763,37 грн. 	
за участю представників:
позивача - Кабанець В.О., ордер серії ВІ №13570582 від 02.02.2026,
відповідача - не з`явився, 

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Циркунівська сільська рада Харківського району Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Л К Д", в якому просить суд:
- розірвати договір оренди землі від 01.02.2006 року укладений між Циркунівською сільською радою Харківського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю;
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Л К Д" на користь Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області 875677,49 грн. заборгованості з орендної плати; 598161,78 грн. пені; 49164,01 грн. 3 % річних; 178760,85 грн. інфляційних втрат.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 05.01.2026 у справі № 922/4526/25 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 03.02.2026 о 10:00 год.
Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 03.02.2026 відкладено підготовче засідання на 24.02.2026 о 10:40 год.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 24.02.2026 у справі № 922/4526/25 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.03.2026 на 10:40.
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.03.2026 у справі № 922/4526/25 відкладено судове засідання на 24.03.2026 на 10:20.
Позивач у судове засідання 24.03.2026 з`явився, позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просив суд позов задовольнити повністю та розірвати договір оренди землі від 01.02.2006, укладений між Циркунівською сільською радою Харківського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю, а також стягнути з відповідача на свою користь 875677,49 грн. заборгованості з орендної плати; 598161,78 грн. пені; 49164,01 грн. 3 % річних; 178760,85 грн. інфляційних втрат та 22843,56 грн. судового збору
Відповідач у судове засідання 24.03.2026 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений своєчасно та належним чином. Разом з цим, суд зазначає, що копії ухвали суду про відкриття провадження у справі від 05.01.2026, ухвали-повідомлення від 03.02.2026, ухвали від 24.02.2026 та ухвали-повідомлення від 10.03.2026, які надсилались судом на адресу відповідача, зазначену в позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛКД" (код ЄДРПОУ 19466161) повернулись до господарського суду Харківської області без вручення адресату з відміткою “адресат відсутній за вказаною адресою”.
Крім того, з метою повідомлення відповідача про розгляд справи, судом було розміщено відповідне оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Згідно з частиною 1, 3 статті 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.
Отже, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення присутнього в судовому засіданні представника позивача, судом встановлено наступне.
Матеріалами справи встановлено, що 01.02.2006 між Циркунівською сільською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Л К Д" було укладено договір оренди землі (далі - Договір), відповідно до умов пункту 1.1. якого, орендодавець, на підставі рішення ХХVIII сесії IV скликання Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області від 15.12.2005 року, надає, а орендар приймає в строкове, платне користування земельну ділянку - землі підприємств іншої промисловості, яка знаходиться по вул. Кірова, 1/8 с. Циркуни на території Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області.
В оренду передається земельні ділянка, загальною площею 4,0833 га (п. 2 Договору).
Договір укладено на 50 років (п. 8 Договору).
Відповідно до пункту 9 Договору - орендна плата складає 1% від грошової оцінки земельної ділянки, що складає 6432,30 грн. на рік.
Пунктом 10 Договору передбачено обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексу інфляції.
Строк оплати визначено пунктом 11 Договору і складає щомісячний платіж упродовж 30 днів, наступним за останнім календарним днем звітного місяця у розмірі 1/12 частини річної орендної плати, що складає 536,02 грн. на місяць.
Пунктом 13 Договору, передбачено сплату 0,1 % пені від несплаченої суми за кожен день прострочення.
Відповідно до пп.14,15 Договору, цільове призначення земельної ділянки - для розміщення підприємства по обробці деревини та виготовлення столярних виробів та меблів.
Відповідно до пункту 36 Договору, розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку не допускається.
Позивач звернувся з даним позовом до суду, в якому зазначає про те, що відповідач з моменту укладення договору будівельні роботи на земельній ділянці не провів, а в період з липня 2021 року припинив сплачувати орендну плату у зв`язку із чим виникла заборгованість, яка склала 875677,49 грн.
Отже, позивачем у позові зазначено, що відповідачем свої зобов`язання зі своєчасної та повної сплати орендних платежів не виконуються, у зв`язку з чим, у відповідача перед позивачем за період з 07.05.2022 по 01.12.2025 наявна заборгованість з орендної плати, яка становить 875677,49 грн.
Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку шляхом стягнення з відповідача в судовому порядку 875677,49 грн. заборгованості з орендної плати; 598161,78 грн. пені; 49164,01 грн. 3 % річних; 178760,85 грн. інфляційних втрат та розірвання договору оренди землі від 01.02.2006, укладений між Циркунівською сільською радою Харківського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.
Положеннями статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) закріплено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (ст. 11 ЦК України).
Із матеріалів справи убачається, що позивач, на виконання умов договору оренди передав, а відповідач прийняв в строкове платне користування земельну ділянку - землі підприємств іншої промисловості, яка знаходиться по вул. Кірова, 1/8 с. Циркуни на території Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області загальною площею 4,0833 га.
Відповідно до ч.1. ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Згідно з п. 9 Договору - орендна плата складає 1% від грошової оцінки земельної ділянки, що складає 6432,30 грн. на рік.
Пунктом 10 Договору передбачено обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексу інфляції.
Строк оплати визначено пунктом 11 Договору і складає щомісячний платіж упродовж 30 днів, наступним за останнім календарним днем звітного місяця у розмірі 1/12 частини річної орендної плати, що складає 536,02 грн. на місяць.
Відповідно до ст. 629 ЦКУ договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Пунктом 27. Договору передбачено право орендодавця, зокрема вимагати своєчасного внесення орендної плати.
Згідно зі ст. 525 ЦКУ одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.
Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Податковим кодексом України, зокрема, встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності; (п. п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14), а орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (п.п.14.1.136 п.14.1 ст.14).
Абзацом 1 п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оренду землі" (далі - Закон) оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. За змістом ст. 13 Закону договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 21 Закону орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України.
Отже обов`язок своєчасної сплати за землю передбачено ст. 96 ЗК України, відповідно до якої землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельних податок або орендну плату (п. "в").
Позивачем розраховано орендну плату у період 2021 - 2025 роки з урахуванням нормативно - грошової оцінки, проведеної при укладенні договору оренди земельної ділянки у 2021 році.
Із обставин справи убачається, що Циркунівською сільською радою 19.11.2021 отримано нову нормативно грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 6325185001:00:023:0017, яка є предметом Договору, де визначено вартість ділянки з 01.01.2021 року у сумі 16401263,55 грн.
Також із обставин справи убачається, що наприкінці 2021 - початку 2022 року направлено повідомлення про зміну нормативно грошової оцінки земельної ділянки, але відповіді отримано не було. Листи Позивача до Відповідача про зміну нормативно грошової оцінки втрачені через російську окупацію, що відбувалась лютий-травень 2022 року.
Статтею 201 Земельного кодексу України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.
В свою чергу, основні засади та вимоги до проведення нормативної грошової оцінки земель, порядок оформлення та затвердження її результатів врегульовано положеннями Закону України Про оцінку земель.
Преамбулою Закону України Про оцінку земель визначено, що цей Закон визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.
Відповідно до визначення, наданого ч. 1 ст. 1 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
З моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2025 року у справі №925/457/23).
Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, функції якого на цей час виконує Держгеокадастр, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель у розрізі років становить: 2005 рік - 1,035; 2007 рік - 1,028; 2008 рік - 1,152; 2009 рік - 1,059; 2010 рік - 1,0; 2011 рік - 1,0; 2012 рік - 1,0; 2013 рік - 1,0; 2014 рік - 1,249; 2015 рік - 1,433 (крім сільськогосподарських угідь) і 1,2 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги); 2016 рік - 1,0 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) та 1,06 (для земель несільськогосподарського призначення); 2017 рік - 1,0; 2018 рік - 1,0; 2019 рік - 1,0; 2020 рік - 1,0; 2021 рік - 1,0 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) та 1,1 (для земель несільськогосподарського призначення); 2022 рік - 1,0 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) та 1,15 (для земель і земельних ділянок (крім сільськогосподарських угідь), 2023 рік - 1,051 (зазначений коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується для всіх категорій земель і видів земельних угідь). (https://land.qov.ua/derzhqeokadastr-povidomlvave-pro-indeksaczivu-normatvvnovi qroshovovi-oczinkv-zemel-za-2023-rik/ ).
У даному разі, спірна земельна ділянка розташована на території села Циркуни Харківського району Харківської області.
Відповідно до вказаного Переліку, село Циркуни (код UA63120290010028715) станом на момент набрання чинності Законом України від 11 квітня 2023 року №3050-IX віднесена до території можливих бойових дій з 07.05.2022. Проте, згідно з Переліком, визначено що село Циркуни знаходилось під тимчасовою окупацією з 24.02.2022 по 07.05.2022 року.
Враховуючи наведене, оскільки територія с.Циркуни віднесена до території можливих бойових дій до 24.02.2022 та з 07.05.2022, у відповідача існує обов`язок зі сплати у спірний період орендної плату за користування земельною ділянкою.
Частиною 2 ст. 530 ЦКУ встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Також, нормами статті 625 ЦК України унормовано, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Разом з тим відповідач неналежним виконав свої зобов`язання за договором оренди в частині здійснення своєчасної та повної сплати орендних платежів у встановлені договором строки, матеріали справи доказів належного виконання Відповідачем своїх зобов`язань за договором оренди землі не містять.
Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги про стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати за період з 07.05.2022 року по 01.12.2025 року у розмірі 875677,49 грн. є обґрунтованими, доведеними та не спростованими належним чином та у встановленому законом порядку відповідачем, отже підлягають задоволенню.
Також, позивачем заявлено до стягнення пеню у розмірі 598161,78 грн.
Відповідно до частини 1 статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1 ст. 617 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
Відповідно до частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.
Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня (стаття 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань").
Відповідно до умов пункту 13 Договору, у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим Договором, справляється пеня у розмірі 0,1 % від несплаченої суми за кожний день прострочення.
За розрахунком позивача, розмір пені становить 598161,78 грн.
Перевіривши розрахунок позивача, суд дійшов висновку про те, що відповідний розрахунок відповідає нормам чинного законодавства, а тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 598161,78 грн. пені є обґрунтованими, тому підлягають задоволенню.
Також, позивачем заявлено до стягнення з відповідача 49164,01 грн. 3 % річних та 178760,85 грн. інфляційних втрат.
У статті 625 Цивільного кодексу України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина 2 статті 626 Цивільного кодексу України).
За змістом наведених норм закону нарахування трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Приписи статті 625 Цивільного кодексу України про розмір процентів, що підлягають стягненню за порушення грошового зобов`язання, є диспозитивними та застосовуються, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тобто, три проценти річних від простроченої суми за весь час прострочення застосовуються у випадку, якщо сторони в договорі не передбачили інший розмір процентів річних.
Перевіривши розрахунок позивача, період нарахування останнім сум 3% річних та інфляційних витрат, суд дійшов висновку про те, що відповідний розрахунок відповідає нормам чинного законодавства, а тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 49164,01 грн. 3 % річних та 178760,85 грн. інфляційних втрат є обґрунтованими, тому підлягають задоволенню.
Щодо позовних вимог про розірвання договору оренди землі від 01.02.2006, суд виходить з наступного. 
Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (стаття 13 Закону України «Про оренду землі»).
Згідно з частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди, зокрема, є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату, а приписи статей 24, 25 цього Закону визначають права та обов`язки орендодавця та орендаря, зокрема право орендодавця вимагати від орендаря використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди і своєчасного внесення орендної плати, а також право орендаря самостійно господарювати на землі з дотриманням умов договору оренди землі.
Орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати за земельну ділянку.
Орендар земельної ділянки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку, а в разі оренди земельної ділянки в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - також і орендну плату за водний об`єкт (частина друга статті 25 Закону України «Про оренду землі»).
Підстави припинення договору оренди землі - це законодавчо закріплені обставини, які передбачають припинення договірних відносин.
Відповідно до спеціальної норми частини першої статті 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї зі сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України.
Згідно з пунктом «д» частини першої статті 141 ЗК України підставою припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати.
Отже, для того щоб констатувати наявність підстав для припинення права користування земельною ділянкою згідно з пунктом «д» частини першої статті 141 ЗК України, суд має встановити такі обставини, як «систематичність» та «несплату», зокрема, орендної плати.
Під систематичністю під час вирішення приватноправових спорів розуміються два та більше випадки несплати орендної плати, визначеної умовами укладеного між сторонами договору. 
У даному разі судом було встановлено, що у відповідача перед позивачем за період з 07.05.2022 по 01.12.2025 наявна заборгованість з орендної плати, яка становить 875677,49 грн.
Відповідно до умов пункту 35 Договору, дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у наслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором, та внаслідок випадкового знищення , пошкодження орендованої земельної ділянки, яке істотно перешкоджає їх використанню, а також з інших підстав, визначених законом.
У даному разі, орендар істотно порушив умови договору та внаслідок несплати орендної плати орендодавець (позивач) значною мірою був позбавлений того, на що розраховував.
Отже враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині розірвання договору оренди землі від 01.02.2006, як обґрунтованого, підтвердженого доданими до матеріалів справи доказами та не спростованого відповідачем.
Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, враховуючи, що відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем належними та допустимими доказами не спростував, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області підлягають задоволенню повністю. 
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положеннями ст. 129 ГПК України та враховуючи висновки суду про повне задоволення позову покладає витрати по сплаті судового збору в розмірі 22843,56 грн. на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 12, 20, 46, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -   

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю. 
Розірвати договір оренди землі від 01.02.2006 року укладений між Циркунівською сільською радою Харківського району Харківської області (код ЄДРПОУ 04396685) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Л К Д" (ЄДРПОУ 19466161).
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Л К Д" (61012, місто Харків, вул. Полтавський Шлях, буд. 26; ЄДРПОУ 19466161) на користь Циркунівської сільської ради Харківського району Харківської області (62441, Харківська область, с.Циркуни, вул.Соборна, 26; код ЄДРПОУ 04396685) - 875677,49 грн. заборгованості з орендної плати; 598161,78 грн. пені; 49164,01 грн. 3 % річних; 178760,85 грн. інфляційних втрат та 22843,56 грн. судового збору
Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому статтями 254, 256-259 Господарського процесуального кодексу України. 
Повне рішення складено "02" квітня 2026 р. 

Суддя		Є.М. Жиляєв