ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2026 року	справа № 640/8350/21	

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сидор Н.Т., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» про зобов`язання вчинити дії,
в с т а н о в и в :

у провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебувала справа №640/8350/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» із вимогами:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання відповідача відключити джерело електроспоживання та накласти печатки на розподільчі електрощити приміщень, розташованих за адресою: пр. Бажана, 10А у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.
В обґрунтування позовних вимог вказує, що у приміщенні Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» було проведено планову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки — приміщення Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Наведене зумовило звернення до суду із цим позовом.
Щодо процесуальних дій, вчинених у зв`язку із розглядом цієї справи, слід зазначити наступне.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.04.2021 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що ним вживаються всі можливі заходи для усунення порушень, зафіксованих у акті перевірки. Проти частини зафіксованих порушень заперечує, покликаючись на те, що відповідач не є власником всієї будівлі.
Представник позивача подав відповідь на відзив, у якому спростовує твердження відповідача щодо усунення окремих порушень, оскільки відповідач не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної безпеки, які, в свою чергу, є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих ним порушень. Водночас, відповідач із заявою щодо проведення позапланової перевірки не звертався.
Відповідач подав заперечення на відповідь, у якому наголошує на тому, що частина описаних у акті порушень не може бути усунена відповідачем, оскільки не знаходиться у сфері його відповідальності і у відповідача відсутні повноваження на їх усунення. Вказує, що станом на день подання заперечення, відповідачем усунуто всі порушення, які знаходились у сфері його відповідальності.
На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 передано судові справи Львівському окружному адміністративному суду.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №640/8350/21 передано для розгляду судді Сидор Н.Т.
Ухвалою суду від 10.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу № 640/8350/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» про зобов`язання вчинити дії.
Позивач подав письмові пояснення, у яких зазначив, що доказів усунення порушень відповідачем не надано, тому позовні вимоги просить задовольнити.
Ухвалою суду від 14.11.2025 призначено справу №640/8350/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» про зобов`язання вчинити дії за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 03.12.2025 заяву представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.
Представник позивача, присутня у судовому засіданні в режимі відеоконференції, позовні вимоги підтримала та просила такі задовольнити.
Представник відповідача, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, в таке не прибув.
Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступні обставини справи.
Наказом Головного управління ДСНС у м. Києві від 15.01.2021 №30 «Про проведення планових перевірок» наказано начальникам районних управлінь УОЗЗЦЗ на ОВО, УОППД у ДУ, ВрзОПН ЦЗД Головного управління ДСНС України у м. Києві, організувати та забезпечити проведення у лютому 2021 року планових перевірок щодо додержання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, згідно із додатком.
Відповідно до зазначеного наказу Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві 21.01.2021 сформовано повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), яке вручене керівнику Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» 26.01.2021.
На підставі наказу №30 від 15.01.2021 видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 28.01.2021 №120.
За результатами проведеної перевірки Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС у м. Києві складено акт від 19.02.2021 №120, яким зафіксовано 35 порушень вимог законодавства.
Позивач вважає, що установлені порушення безумовно створюють загрозу для життя і здоров`я працівників та інших людей, що можуть там перебувати, тому звертається до суду із цим позовом.
Вирішуючи даний спір, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.
Організаційно-правові засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V) (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до абз. 2 статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частиною першою статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
В силу статті 47 КЦЗ України (у редакції,чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до ч. 1-2 ст. 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 1 ст. 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (ч. 2 ст. 68 КЦЗ України).
Згідно з вимогами статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга цієї статті).
Системний аналіз правових норм у цій справі дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 640/10135/20, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20, від 19 вересня 2024 року у справі № 280/693/20).
У постанові від 23 червня 2022 року у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 810/4274/17, від 30 вересня 2020 року у справі № 580/34/19, від 01 грудня 2021 року у справі № 826/9226/16.
Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18).
Слід також врахувати, що у постанові від 16 червня 2022 року у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.
У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі № 815/6365/17).
Судом встановлено, що наказом Головного управління ДСНС у м. Києві від 15.01.2021 №30 «Про проведення планових перевірок» наказано начальникам районних управлінь УОЗЗЦЗ на ОВО, УОППД у ДУ, ВрзОПН ЦЗД Головного управління ДСНС України у м. Києві, організувати та забезпечити проведення у лютому 2021 року планових перевірок щодо додержання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, згідно із додатком.
Відповідно до зазначеного наказу Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві 21.01.2021 сформовано повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), яке вручене керівнику Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» 26.01.2021.
На підставі наказу №30 від 15.01.2021 видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 28.01.2021 №120.
За результатами проведеної перевірки Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС у м. Києві складено акт від 19.02.2021 №120, яким зафіксовано 35 порушень вимог законодавства.
Водночас, з матеріалів справи вбачається, що за час перебування справи у провадженні суду відповідачем вживались заходи з метою усунення встановлених порушень. Позивачем, в свою чергу, було проведено повторну перевірку, за результатами якої складено Акт від 02.09.2021 №829.
Актом від 02.09.2021 №829, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зафіксовано такі порушення вимог законодавства:
- п. 1.2, 1.4, розділ V ППБУ — приміщення з встановленням приймально-контрольних приладів системи протипожежного захисту не забезпечене системою вентиляції, аварійним освітленням та достатнім рівнем природного та штучного освітлення;
- п. 1.2, 1.4, розділ V ППБУ — коридори не обладнано системою протидимного захисту;
- п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ — не забезпечено вільний доступ для відкриття вікон з сходової клітки;
- п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ — ширина сходових маршів менше 1,2 метра.
Суд вважає, що виявлені порушення у своїй сукупності створюють ризик життю та здоров`ю людей, зокрема з огляду на ускладнення проведення евакуації людей у випадку виникнення пожежі.
У заяві відповідач повідомляв про те, що найближчим часом буде вжито заходів з метою усунення встановлених порушень, однак станом на момент вирішення цієї справи акта про повне усунення порушень матеріали справи не містять.
Суд враховує пояснення відповідача з приводу того, що частина встановлених порушень була наявна станом на момент введення будинку в експлуатацію без зауважень з боку відповідних органів пожежного нагляду, однак наведене не спростовує факту існування ризику життю та здоров`ю людей, встановленого судом.
Суд враховує, що позивач просить зупинити експлуатацію приміщень шляхом зобов`язання відповідача відключити джерело електроспоживання та накласти печатки на розподільчі електрощити приміщень.
Втім, позовні вимоги в частині визначеного позивачем способу не підлягають задоволенню, оскільки приписами статті 68 Кодексу цивільного захисту України не визначено такого способу зупинення, а відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України
Окрім того, вказаний захід реагування є надмірним, оскільки тягне за собою значно більші наслідки, аніж просто зупинення експлуатації будівель, що унеможливлює доступ до об`єкту відповідача з метою технічної підтримки і обслуговування, в тому числі для усунення виявлених порушень.
Відтак, заявлену позовну вимогу належить задовольнити у спосіб: застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації Товариством з обмеженою відповідальністю «МОРІОН»» приміщення, що знаходиться за адресою пр. Бажана, 10А у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 02.09.2021 №829.
Отже, заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до приписів ст. 139 КАС України розподіл судового збору не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 2, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд

в и р і ш и в :

позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» про зобов`язання вчинити дії, задовольнити частково.
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації Товариством з обмеженою відповідальністю «МОРІОН»» приміщення, що знаходиться за адресою пр. Бажана, 10А у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 02.09.2021 №829.
Розподіл судового збору не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Головне управління ДСНС у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13; код ЄДРПОУ 3862055).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «МОРІОН» (03037, м. Київ, пр. Лобановського, 4-г; код ЄДРПОУ 30116425).

Суддя	Сидор Наталія Теодозіївна