МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2026 р.  	№ 640/490/19 	
м. Миколаїв
Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Дерев`янко Л.Л. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу 

за позовом	Публічного акціонерного товариства «Український зональний науково-дослідний інститут по цивільному будівництву» - ПАТ «КИЇВЗНДІЕП», бульв. Лесі Українки, 26,м. Київ,01133, 	

до відповідача	Головного управління ДПС у м. Києві, вул. Шолуденка, 33/19,м. Київ,04116, вул. Шолуденка, 33/19,м. Київ,04116 	

про	скасування вимоги від 08.11.2018 №Ю-8095-17,	

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" (далі – позивач) звернулось до суду з позовом до Головного Управління ДФС у м. Києві (далі – відповідач), яким просило суд скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) відповідача від 08.11.2018 року №Ю-8095-17.
Позовні вимоги мотивовані тим, що контролюючим органом при винесенні вимоги про сплату боргу (недоїмки) на суму 502082,73 грн не враховано всі сплати за період з листопада 2015 року. Крім того, на думку позивача, вимога про сплату штрафу та пені повинна бути погоджена з органами Пенсійного фонду та оформлена у вигляді рішення. 
Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалою від 06.02.2019 відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Головне управління ДПС у м. Києві скористалося правом подання відзиву на адміністративний позов із долученням до такого копій письмових доказів. З доводами позивача, викладеними у позовній заяві, відповідач не погоджується, вказує на наявність станом на 31.10.2018 недоїмки зі сплати єдиного соціального внеску у сумі 502082 грн. При цьому, станом на 01.01.2013 відповідно до інтегрованої картки платника податків за відповідачем рахувалась заборгованість зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 262869,13 грн. Також, позивачу нараховано штрафні санкції та пеню за несвоєчасну сплату єдиного внеску. 
У відповіді на відзив позивач звернув увагу суду на те, що підтверджуючи документи щодо наявності заборгованості у позивача, відповідачем не надано.
Ухвалою від 20.01.2020 суд перейшов до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 
Ухвалою суду від 02.03.2020 здійснено заміну відповідача – Головного управління ДФС у м. Києві на Головне управління ДПС у м. Києві.
29.03.2021 суд витребував у в Головного управління ДПС у м. Києві картку особового рахунку платника єдиного внеску Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" – ПАТ "Київ ЗНДІЕП" за період з 01 січня 2014 року по 31 грудня 2017 року або інші докази на підтвердження зарахування сплачених Публічним акціонерним товариством "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" – ПАТ "Київ ЗНДІЕП" сум єдиного внеску в рахунок сплати заборгованості (недоїмки, штрафів та пені), що утворилась у попередні періоди.
Вимоги ухвали відповідачем виконано.
На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України № 2825-ІХ, матеріали справи № 640/490/19 скеровано за належністю до Миколаївського окружного адміністративного суду.
Ухвалою суду від 23.04.2025 року Миколаївським окружним адміністративним судом у складі головуючого судді Дерев`янко Л.Л. прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/490/19 та визначено, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Суд запропонував сторонам повідомити суд про актуальність спірних правовідносин на момент прийняття справи до розгляду Миколаївським окружним адміністративним судом. 
Після прийняття Миколаївським окружним адміністративним судом цієї справи до провадження від учасників справи жодних заяв не надходило.
Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.
Публічне акціонерне товариство "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" є платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне страхування (далі єдиний внесок).
Позивачем подано до контролюючого органу звіт про суми нарахованої заробітної плати за вересень 2018 року з відомостями про нарахування єдиного внеску за цей період, який становить 127783,55 грн.
Дане нарахування єдиного внеску відображене в інтегрованій картці платника податку по строку сплати 22.10.2018. Водночас в інтегрованій картці на цю ж дату рахувалася недоїмка зі сплати єдиного внеску в сумі 376792,13 грн.
Контролюючим органом направлено позивачу вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.20218 №Ю-8095-17, відповідно якої вимагалася сплата заборгованості зі сплати єдиного внеску на суму 502082,73 грн. Такий борг рахувався за позивачем станом на 31.10.2018.
Вважаючи зазначену вимогу протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.
До спірних правовідносин суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон №2464-VI).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Пунктом 1 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI встановлено, що платниками єдиного внеску, зокрема, є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
Згідно з пунктом 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
За приписами пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.
Відповідно до абзаців 1 і 2 частини восьмої статті 9 Закону №2464-VI платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.
При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов`язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань.
Частиною сьомою статті 9 зазначеного Закону встановлено, що єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.
Відповідно до частин п`ятої, шостої, десятої статті 9 Закону № 2464-VI сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).
Для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску.
Обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Днем сплати єдиного внеску вважається: 1) у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; 2) у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі; 3) у разі сплати єдиного внеску в іноземній валюті - день надходження коштів на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
За приписами частин одинадцятої, дванадцятої статті 9 Закону № 2464-VI у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом. Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.
Відповідно до частини третьої статті 25 Закону № 2464-VI суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.
Частиною четвертою статті 25 Закону №2464-VI передбачено, що податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.
Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.
Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.
За рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення (частини шоста статті 25 Закону №2464-VI ).
Аналіз вказаних норм свідчить, що платник має обов`язок своєчасно та у повному обсязі сплачувати єдиний внесок. За наявності недоїмки зі сплати єдиного внеску контролюючий орган має право зараховувати сплачений єдиний внесок у рахунок погашення недоїмки за попередні періоди.
Згідно з частиною першою статті 25 Закону №2464-VI рішення, прийняті податковими органами та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.
Відповідно до наданого позивачем звіту про нарахування єдиного внеску за вересень 2018 року, загальна сума нарахованої заробітної плати, винагород за виконану роботу (надані послуги) за цивільно - правовими договорами, оплати допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами загалом становить 577736,03 грн, з якої нараховано єдиний внесок на загальну суму 127783,55 грн.
Позивачем в підтвердження сплати єдиного внеску за вересень 2018 року надано суду копії платіжних доручень про перерахування коштів протягом періоду з 04.09.2018 по 12.10.2018 у яких зазначалося про сплату єдиного внеску.
Дослідивши наданий відповідачем витяг з інтегрованої картки платника податку з єдиного внеску за 2018 рік, судом встановлено, що всі суми, згідно з наданими позивачем платіжними дорученнями, враховано в рахунок сплати єдиного внеску в порядку черговості виникнення заборгованості.
Відповідно до пункту 8 розділу VІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449, за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.
Наведені норми законодавства, що регулюють порядок сплати та зарахування єдиного внеску (частина шоста статті 25 Закону та пункт 8 розділу VІ Інструкції), дають підстави для висновку, що суми недоїмки, штрафних санкцій та пені погашаються за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску саме у порядку календарної черговості їх виникнення. Таким чином, погашення сум штрафних санкцій та пені у порядку їх календарної черговості з коштів, що надійшли від платника, є законодавчо визначеним обов`язком відповідача як особи, на яку законодавством покладено повноваження здійснення контролю за дотриманням позивачем вимог Закону.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №825/2359/15-а.
Як встановлено судом на дату закінчення строку сплати єдиного внеску за вересень 2018 у позивача була попередньо несплачена заборгованість, а відтак зарахування коштів проводилося в порядку календарної черговості виникнення боргу.
Отже, оскільки на час перерахування позивачем єдиного внеску за вересень 2018 року у нього була заборгованість із цього платежу за попередні періоди, то відповідач правомірно перераховані позивачем кошти зараховував в рахунок погашення цієї заборгованості у порядку календарної черговості її виникнення без зміни напрямку сплати єдиного внеску, визначеного платником податків. Коштів було недостатньо для погашення боргу та поточних зобов`язань зі сплати єдиного внеску, тому відповідач правомірно на підставі даних інтегрованої картки позивачем сформував вимогу про сплату єдиного внеску від 08.11.2018 за №Ю-8095-17 про те, що за позивачем станом на 31.10.2018 рахується борг у сумі 502082,73 грн. Ця сума заборгованості відповідає відомостям інтегрованої картки по єдиному внеску, яка, в свою чергу, відображає облік усі нарахувань та сплати внеску.
У цій справі відповідачем надано відповідні докази про наявність боргу зі сплати єдиного внеску на дату формування оскаржуваної вимоги від 08.11.2018 та доведено правомірність прийняття спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки) прийнято відповідачем у відповідності до норм законодавства, а відтак, вимоги позивача не підлягають задоволенню.
З огляду на обставини, встановлені у цій справі та наведене правове регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що у позові слід відмовити.
У зв`язку з відмовою в позові відсутні підстави для вирішення питання розподілу судових витрат.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ВИРІШИВ:
В задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Український зональний науково-дослідний інститут по цивільному будівництву» - ПАТ «КИЇВЗНДІЕП» (бульв. Лесі Українки, 26,м. Київ,01133 ЄДРПОУ 01422826) до Головного управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19,м. Київ,04116 ЄДРПОУ 43141267) відмовити. 

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Л.Л. Дерев`янко