ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№640/39765/21
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:
Акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі – АТ «Укргазвидобування», позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби (далі – Східний офіс, відповідач), в якій просить: 
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-12-28-003587 від 17.12.2021.
В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що АТ «Укргазвидобування» було проведено процедуру закупівель 20П-137_76420000-3 - Послуги з цементування свердловин (послуги з цементування свердловин), ідентифікатор закупівлі №UА-2020-12-28-003587-а. Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 23.11.2021 № 580 було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 17.12.2021 в електронній системі публічних закупівель РrоZоrrо оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-12-28-003587-а, який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби 17.12.2021. Так, у даному висновку відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено порушення вимог ч. 3 Наказу №1082. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» встановлено порушення вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31, п. 2 ч. 2 ст. 32 Закону. На підставі чого відповідач, керуючись ст. ст. 2, 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження. Позивач вважає, що викладені у висновку помилкові, необґрунтовані твердження та протиправні зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст. ст. 3, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», порушують ст. 19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України, порушують права позивача.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.12.2021 визначено головуючого суддю Бояринцеву М.А.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.01.2022 відкрито провадження у справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ супровідним листом від 25.01.2023 №03-19/5978/23 справу № 640/39765/21 передано Київському окружному адміністративному суду.
Відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 справу № 640/39765/21 передано Львівському окружному адміністративному суду.
21.03.2025 адміністративна справа № 640/39765/21 надійшла до Львівського окружного адміністративного суду.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Потабенко В.А.
Ухвалою суду від 24.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/39765/21 за позовом АТ «Укргазвидобування» до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку. 
16.05.2025 від відповідача за вх. №41123 надійшов відзив на позову заяву, в якому представник відповідача позовну вимоги заперечив, пояснивши, що Східним офісом видано наказ від 23.11.2021 № 580 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» згідно з переліком, до якого включена закупівля позивача, унікальний номер UA-2020-12-28-003587-а. Повідомлення про прийняття рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі оприлюднене 24.11.2021 в електронній системі закупівель. За результатами моніторингу закупівлі унікальний номер UA-2020-12-28-003587-а Східним офісом було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджено начальником Офісу та оприлюднена в електронній системі закупівель 17.12.2021 у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону № 922. За результатами моніторингу встановлено, що замовник в п. 6 розділу VI тендерної документації визначив вимогу про надання учасником - переможцем забезпечення виконання договору про закупівлю. Проте, в оголошенні про проведення відкритих торгів замовником зазначено, що розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю відсутні, чим не дотримано вимоги ч. 3 наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893 (далі - Наказ №1082). Позивач у позовній заяві зазначає, що технічно неможливо виконання цієї вимоги ч. 3 Наказу №1082 тому, що станом на 24.12.2020 (дата оприлюднення закупівлі), в електронній системі закупівель ще не були реалізовані відповідні електронні поля, через які можна було внести цю інформацію та електронізація цієї частини відбулась лише з 16.04.2021, що підтверджується листом ТзОВ «Закупки.пром.юа» № 1320/12 від 10.12.2021, відтак, на момент оголошення закупівлі, замовник не мав технічної можливості виконати вимогу, оскільки поля були відсутні. Пункт 3 Наказу №1082 встановлює обов`язок замовника розмістити в електронній системі закупівель інформацію про розмір та умови надання забезпечення виконання договору. Така вимога стосується всього обсягу оголошення про закупівлю, що має містити повну та достовірну інформацію. Відсутність відповідних електронних полів не позбавляє замовника обов`язку відобразити цю інформацію шляхом зазначення її в текстовому полі «інша інформація», що передбачено системою навіть на момент публікації закупівлі. Доводи позивача щодо поетапного впровадження електронізації системи закупівель не можуть виправдати відсутність важливої інформації в оголошенні. Усі вимоги, що мають бути в оголошенні, мають бути включені в нього хоча б у вигляді прикріпленого документа. З огляду на те, що в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено розмір та умови надання забезпечення виконання договору, вимоги пункту 3 Наказу №1082 виконані не були. За результатами моніторингу встановлено, що замовник в п. 1.4 Розділу III тендерної документації визначив вимогу, що учасник у складі тендерної пропозиції має надати забезпечення тендерної пропозиції відповідно до вимог даної тендерної документації та з урахуванням додатку №9 до цієї тендерної документації. Відповідно до п. 2 цього розділу інші умови надання забезпечення тендерної пропозиції наведені в додатку №9 до тендерної документації. В свою чергу, в Додатку 9 до тендерної документації визначено, що «банківська гарантія або стендбай акредитив мають відповідати приведеній нижче формі», та наведено форму банківської гарантії. Моніторингом встановлено, що завантажена 28.01.2021 учасником ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» в складі тендерної пропозиції банківська гарантія, яка видана АТ «КРЕДОБАНК» від 28.01.2021 №210128/003, не відповідає формі, встановленій замовником в Додатку №9 до тендерної документації. Крім того, в п. 1 таблиці №1 «Інші вимоги до учасників закупівель» Додатку №1 до тендерної документації замовник вимагає від учасників надання в складі тендерних пропозицій скан-копії дозволу, виданого Державною службою України з питань праці (Держпраці) на виконання робіт підвищеної небезпеки (газонебезпечні роботи та роботи у вибухопожежонебезпечних зонах). Моніторингом встановлено, що у завантаженому 27.01.2021 учасником ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» в складі тендерної пропозиції дозволі від 28.11.2017 №3318.17.32, виданому Головним управлінням Держпраці у Київській області, відсутній пункт стосовно виконання, газонебезпечних робіт, чим не дотримано вимоги п. 1 таблиці №1 «Інші вимоги до учасників закупівель» Додатку №1 до тендерної документації. Проте, на порушення вимог абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону замовник на етапі перекваліфікації не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» як таку, що не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та допустив до аукціону, як наслідок, недотримання замовником норми п. 2 ч. 2 ст. 32 Закону. Позивач у позовній заяві зазначив, що разом з тим, як повідомив відповідальний підрозділ, зазначені обставини не свідчать про порушення з боку АТ «Укргазвидобування» положень тендерної документації. Відповідно до п. 2 розділу ПІ тендерної документації, інші умови надання забезпечення тендерної пропозиції наведені в Додатку №9, який містить зразок банківської гарантії. Банківська гарантія, подана учасником, за своїм змістом повністю відповідає встановленій формі: вона містить усі обов`язкові реквізити, передбачені тендерною документацією, хоча і викладена в іншій послідовності. Таке оформлення не впливає на юридичну силу гарантії і не може вважатися підставою для відхилення пропозиції. Відповідно до п. 3 розділу V тендерної документації, формальні (несуттєві) помилки, пов`язані з оформленням тендерної пропозиції, не є підставою для її відхилення. Щодо доводів про відсутність у ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» відповідного дозволу на виконання газонебезпечних робіт, позивач зазначає, що відповідно до офіційного роз`яснення Головного управління Держпраці у Київській області цементування свердловин не належить до таких робіт, отже, вимагати відповідний дозвіл у даному випадку було неправомірно. Законодавством не передбачено обов`язку надання учасником такого документа при виконанні робіт за цим предметом закупівлі. Слід зазначити, що не лише зміст, але й правильне оформлення документів є критичним для відповідності вимогам тендерної документації. Згідно з умовами тендерної документації, не допускається будь-яке відхилення від встановленої форми. Навіть якщо зміст гарантії відповідає вимогам, її форма, порядок викладення та оформлення документів повинні строго дотримуватись, як зазначено в Додатку №9 до тендерної документації. Отже, відсутність такого дозволу у пропозиції учасника є порушенням вимог тендерної документації тому замовник мав відхилити тендерну пропозицію учасника. Відтак, оскаржуваний висновок складено за результатом всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, а тому заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. 
22.05.2025 від позивача за вх. №42525 надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача зазначив, що висновок відповідача, викладений у відзиві, що Східним офісом чітко визначено дії замовника задля виконання вимог контролюючого органу щодо усунення виявленого порушення. З урахуванням вважаємо, що висновок відповідає вимогам, які висуваються до актів індивідуальної дії, оскільки містить у собі зобов`язання щодо усунення виявлених порушень» не відповідає, а суперечить вказаним нормам та є помилковим. Відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив у повній мірі спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновків як актів індивідуальної дії. Наказом Державної аудиторської служби України від 2.04.2018 №86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі. Відповідно до п. 2 Розділу ІІІ цього Порядку у п. 2 констатуючої частини форми висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини форма висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (п. 3 Розділу ІІІ Порядку). Системний аналіз приписів Закону України «Про публічні закупівлі» та розділу III Порядку №552 дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення. Разом з тим, оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання. При цьому зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки містить певні вимоги зобов`язального характеру, зокрема, недопущення в подальшому порушень законодавства та оприлюднення через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «здійснення заходів із забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії. Відповідач, приймаючи акт індивідуальної дії зобов`язального характеру про необхідність усунення правопорушення, повинен визначити імперативний обов`язковий спосіб його усунення. Однак, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Розглядуване зобов`язання висновку контролюючого органу не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, в цій частині висновку не встановлено спосіб його виконання: він не містить визначення переліку дій, які саме необхідні вчинити позивачу, які заходи слід вжити задля усунення порушень, а також таке формулювання виключає можливість відстежити виконання визначеного зобов`язання. Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку від 17.12.2021, відповідачем зобов`язано позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчить про вжиті заходи, проте не конкретизовано яких саме заходів повинен вжити позивач, які саме дії та на підставі яких положень Закону повинні бути здійснені для усунення виявлених порушень, які документи повинні бути оприлюднені про вжиті заходи. Таке зобов`язання висновку контролюючого органу не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, в цій частині висновку не встановлено спосіб його виконання; не містить визначення переліку дій, які саме необхідно вчинити позивачу, які заходи слід вжити задля усунення порушень, а також таке формулювання виключає можливість відстежити виконання визначеного зобов`язання. З огляду на зазначене, представник позивача вважає, що висновок відповідача від 17.12.2021 як акт індивідуальної дії, окрім іншого, не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості. Тому позовні вимоги підтримав та просив суд такі задовольнити. 
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. 
АТ «Укргазвидобування» було проведено процедуру закупівель: 20П-137_76420000-3 - Послуги з цементування свердловин (Послуги з цементування свердловин), ідентифікатор закупівлі №UА-2020-12-28-003587-а. 
Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 23.11.2021 № 580 було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 17.12.2021 в електронній системі публічних закупівель РrоZоrrо оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-12-28-003587-а, який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби 17.12.2021.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2020-12-28-003587-а Офісом було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджено начальником Офісу та оприлюднена в електронній системі закупівель 17.12.2021 у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону України «Про державні закупівлі».
Так, в оскаржуваному висновку відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено порушення вимог частини 3 Наказу №1082. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» встановлено порушення вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31, п. 2 ч. 2 ст. 32 Закону. На підставі чого відповідач, керуючись ст. ст. 2, 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач вважає, що викладені у висновку помилкові, необґрунтовані твердження та протиправні зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст. ст. 3, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», порушують ст. 19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України, порушують права позивача, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із даним позовом. 
Вирішуючи спір, суд застосовує наступні норми права. 
Частиною 2 ст. 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 за №2639-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі по тексту також Закон №2639-ХІІ), контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до п.п. п.п. 3 та 4 п. 4 цього Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: перевірки державних закупівель; моніторингу закупівель, а також здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до п. 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції регулює Закон України «Про публічні закупівлі» за №922-VІІІ від 25.12.2015, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №922-VІІІ).
Моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VІІІ).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений ст. 8 Закону №922-VІІІ.
Так, за змістом ч. 1 ст. 8 Закону №922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VІІІ).
Як слідує з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VІІІ, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Окрім того, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (ч. 19 ст. 8 Закону №922-VІІІ).
Судом встановлено, що відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 23.11.2021 № 580 було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 17.12.2021 в електронній системі публічних закупівель РrоZоrrо оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-12-28-003587-а, який затверджено начальником Східного офісу 17.12.2021. 
Як вбачається зі змісту висновку, за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено порушення вимог ч. 3 Наказу № 1082. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» встановлено порушення вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31, п. 2 ч. 2 ст. 32 Закону. За результатами аналізу питання щодо відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерних пропозицій ТзОВ «ТЕХКОР», ТзОВ "СПЕЦІАЛІЗОВАНА СЕРВІСНА КОМПАНІЯ", відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення - порушень не встановлено. 
Також з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст. ст. 2, 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Східний офіс зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення в подальшому порушень норм Закону в частині розгляду тендерних пропозицій учасників та допущення їх пропозицій до оцінки при проведенні відкритих торгів з публікацією англійською мовою та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку. 
Щодо встановленого порушення вимог п. 3 Порядку №1082 за результатами дослідження питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку відповідача від 17.12.2021, відповідачем зобов`язано позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчить про вжиті заходи.
Так, у висновку зазначено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів Замовником зазначено, що розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю відсутні, чим не дотримано вимоги ч. 3 наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 11.06.2020 № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893.
З огляду на вказані обставини, Держаудитслужба дійшла висновку про недотримання позивачем вимог п. 3 Порядку №1082, що й відображено у спірному рішенні.
До принципів здійснення публічних закупівель віднесено відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель (п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону №922-VІІІ).
Як слідує зі змісту вимог ч. 1 ст. 10 Закону №922-VІІІ замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.
Згідно з ч. 6 ст. 10 Закону №922-VІІІ доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики. Інформація про закупівлі, зазначена у частині першій цієї статті, оприлюднюється відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації», у тому числі у формі відкритих даних. В електронній системі закупівлі, крім інформації, зазначеної у частині першій цієї статті, може оприлюднюватися інша інформація.
Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель визначена Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та міського господарства України від 11.06.2020 за №1082 (далі - Порядок №1082), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.
Пунктом 3 Порядку №1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Приписами п. 16 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII визначено обов`язкові складові, які повинна містити тендерна документація, в тому числі до таких віднесено розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати).
Впровадження в електронній системі закупівель електронізації тендерної документації відбувалося в 2 етапи. На першому етапі, який був впроваджений 04.12.2020, була реалізована в електронній системі закупівель електронізація тендерної документації в частині відображення інформації лише по ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі». Другий етап впровадження в електронній системі закупівель електронізації тендерної документації передбачав відображення інформації в частині «Забезпечення виконання договору» та «Забезпечення тендерних пропозицій» і відбувся лише з 16.04.2021.
Отже, саме з 16.04.2021 у замовників на сторінці створення закупівлі з`явилися спеціальні поля, де можна вказати інформацію щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій та забезпечення виконання договору, що також підтверджується листом ТОВ «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА» (авторизований в електронній системі закупівель електронний майданчик zakupki.prom.ua) № 1320/12 від 10.12.2021.
Враховуючи те, що оголошення про проведення закупівлі разом з тендерною документацією були оприлюднені в електронній системі закупівель 24.12.2020, тобто до впровадження в електронній системі закупівель відповідних полів для публікації відповідної інформації, у замовника не було технічної можливості заповнити поля з інформацію про розмір та умови надання забезпечення виконання договору, так як на той момент адміністратором електронної системи закупівель вони не були реалізовані в електронній системі закупівель. Усі вимоги до надання переможцем тендеру забезпечення виконання договору про закупівлю відображені в п. 6 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю» тендерної документації.
Відповідно до п. 2 розділу ІІІ тендерної документації інші умови надання забезпечення тендерної пропозиції наведені в додатку №9 до тендерної документації. 
В свою чергу, в додатку № 9 до тендерної документації визначено, що «банківська гарантія або стендбай акредитив мають відповідати приведеній нижче формі», та наведено форму банківської гарантії. 
В завантаженій учасником банківській гарантії зазначена уся інформація, яка передбачена встановленою в тендерній документації формою та вимагалась умовами затвердженої форми банківської гарантії, зокрема інформація про: Місце складання; Кому надана; Дата складання; Вид банківської гарантії; Номер банківської гарантії; Гаранта; Апліканта; Бенефіціара; Основну угоду; Суму Гарантії та валюту; Порядок та умови сплати гарантії Бенефіціару; Порядок внесення змін до тексту банківської гарантії; Підпорядкованість та регульованість відносин по Гарантії; Строк дії гарантії. Підпис гаранта Тобто зміст наданої банківської гарантії за своїм наповненням повністю відповідає вимогам, які встановлені формою тендерної документації. Переставлення цієї інформації в іншій послідовності жодним чином не впливає на суть, дію та умови забезпечення за цією Гарантію. 
При цьому, відповідно до п. 3 Розділу V «Розгляд та оцінка тендерних пропозицій тендерної документації» визначено, що наявність у тендерній пропозиції учасника формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення його тендерної пропозиції. При цьому тендерна документація визначає, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, зокрема помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі. Зміна порядку викладення інформації та умов у наданій Учасником БГ жодним чином не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі, таке оформлення банківської гарантії вважається формальної помилкою, яка не призводить до відхилення його тендерної пропозиції, у зв`язку із чим у Замовника були відсутні підстави для відхилення пропозиції Учасника з цієї підстави. 
Щодо доводів відповідача про необхідність відхилення ТзОВ «ЕКСАЛО ДРІЛЛІНГ УКРАЇНА» як таку, що не відповідає встановленим вимогам законодавства, суд звертає увагу на те, що згідно із роз`ясненням Головного управління Держпраці у Київській області (http://kiev.dsp.gov.ua/roz-yasnennya/) до газонебезпечних робіт відносяться роботи, пов`язані з оглядом, чисткою, ремонтом технологічного обладнання, у тому числі роботи всередині ємностей (резервуари, цистерни, тунелі, колодязі, приямки тощо), при виконанні яких мається або не виключена можливість виділення у робочу зону, відповідно до ГОСТ 12.1.005-76, вибухо- та пожежонебезпечних або шкідливих парів, газів та других речовин, а також роботи при недостатньому вмісту кисню (об`ємна частка нижче 20%). 
Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону №922-VІІІ тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Оскільки законодавством не передбачено надання такого документа, так як в процесі виконання робіт із цементування свердловин вищезазначені роботи підрядником не виконуються, у позивач були відсутні підстави вимагати надання такого документа від учасника. 
Пунктом 3 Порядку №1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника, то програмно-технічний комплекс майданчиків, зокрема онлайн-сервіс Zakupivli.Pro, реалізований таким чином, що виключає можливість оприлюднення інформації всупереч вимогам законодавства, оскільки не дозволяє заповнення чи пропуск обов`язкових полів екранної форми, передбачених Законом №922-VIII та Порядком №1082, тим самим унеможливлюючи допущення порушень з боку замовників.
У спірному випадку, зважаючи на встановлені обставини справи, суд виснує про відсутність у позивача при публікації оголошення про процедуру закупівлі (ідентифікатор №UA-2020-12-28-003587-а), можливість власноруч додати інформацію щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій та забезпечення виконання договору про закупівлю, адже вказане електронне поле було реалізоване в електронній системі закупівель лише з 16.04.2021.
Відтак, відсутність технічної можливості заповнення всіх полів оголошення про процедуру закупівлі не може свідчити про допущення замовником законодавства у сфері публічних закупівель, з огляду на що суд не знаходить підстав погодитися з позицією відповідача про правомірність оскаржуваного висновку у цій частині.
У частині встановленого порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VІІІ за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства.
Так, моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону №922-VIII контролюючим органом встановлено, що тендерна документація замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
Положеннями п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII встановлено, що у тендерній документації зазначається опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки.
Отже першочерговим у цій справі постає питання чи вказано замовником у тендерній документації опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок.
Варто зазначити, що Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 9 Закону №922-VIII видано наказ від 15.04.2020 за №710, яким затверджено Перелік формальних помилок (далі - Перелік №710).
Наведене свідчить, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.
У свою чергу, у п. 3 розділу V «Відхилення тендерних пропозицій» тендерної документації замовника, яка міститься в матеріалах справи, вказано наступне: Наявність у тендерній пропозиції учасника формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення його тендерної пропозиції. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме:
1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю; помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).
2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.
4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).
5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.
6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.
7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.
8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.
9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).
10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).
11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.
12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.
З наведеного слід дійти висновку, що замовник у тендерній документації описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який, насамперед, передбачений відповідним наказом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.
При цьому, в силу п. 11 ч. 1 ст. 9 Закону №922-VIII, однією із основних функцій Уповноваженого органу є саме розроблення та затвердження переліку формальних помилок.
Таким чином, суд виснує, що АТ «Укргазвидобування» у повному обсязі виконано приписи п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VІІІ, що свідчить про протиправність оскаржуваного висновку контролюючого органу в цій частині.
Щодо зобов`язальної частини висновку про результати моніторингу закупівлі, то слід вказати таке.
Як встановлено вище, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІІ цього Порядку у п. 2 констатуючої частини форми висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
Суд зазначає, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п. 3 констатуючої частини форма висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (п. 3 Розділу ІІІ Порядку).
Системний аналіз приписів Закону №922-VІІІ та розділу III Порядку № 552, а також встановлених обставин справи дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Разом з тим, оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.
При цьому зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 та від 05.03.2020 у справі №640/467/19.
Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки містить певні вимоги зобов`язального характеру, зокрема, недопущення в подальшому порушень законодавства та оприлюднення через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як, от «здійснення заходів із забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії.
Відповідач, приймаючи акт індивідуальної дії зобов`язального характеру про необхідність усунення правопорушення, повинен визначити імперативний обов`язковий спосіб його усунення.
Однак, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Розглядуване зобов`язання висновку контролюючого органу не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, в цій частині висновку не встановлено спосіб його виконання: він не містить визначення переліку дій, які саме необхідні вчинити позивачу, які заходи слід вжити задля усунення порушень, а також таке формулювання виключає можливість відстежити виконання визначеного зобов`язання.
Інших суттєвих доводів та/або доказів щодо обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечень проти них, які могли б потягнути зміну висновків суду щодо спірних правовідносин, сторонами суду не наведено та не надано.
Верховенство права є найважливішим принципом правової держави. Змістом цього принципу є пріоритет (тобто верховенство) людини, її прав та свобод, які визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Цей принцип закріплено у ст. 3 Конституції України.
Окрім того, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Як зазначено в п. 4.1 рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Відповідно до п. 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001 рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно п. 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994 ст. 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Отже, суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження (ст. 13 Конвенції).
При цьому, судом враховуються висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні у справі «Каіч та інші проти Хорватії», в якому ЄСПЛ зазначив, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Суд враховує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України).
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Суд за правилами ст. 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у спірному випадку виявлені перевіркою порушення не знайшли підтвердження під час вирішення цього спору, з огляду на що висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-28-003587-а від 17.12.2021 прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення, та не підставі чинного законодавства, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
За таких обставин позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.
Щодо судового збору, то відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 72, 77, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд 

В И Р І Ш И В : 

адміністративний позов задовольнити повністю. 
Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-28-003587-а від 17.12.2021.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40477689, адреса місця знаходження: 49101, м. Дніпро, вул. В. Антоновича, 22 корпус 2) на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (код ЄДРПОУ 30019775, адреса місця знаходження: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень рівно.
Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено та підписано 15.04.2026. 

Суддя Потабенко В.А.