Справа № 287/1531/25
провадження 2/287/285/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(заочне)

08 квітня 2026 року   м. Олевськ

Олевський райони суд Житомирської області в складі 
головуючого судді Нижника Г.П.,
за участю секретаря судового засідання Корнєйчук О.В., 
представника позивача Кужеля З.П. (в режимі відеоконференції),
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 , представник позивача – адвокат Кужель Захар Павлович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Олевський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про зміну розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

До Олевського районного суду Житомирської надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача – адвокат Кужель Захар Павлович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Олевський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про зміну розміру аліментів.
Позов мотивовано тим, що 30.05.2014 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 укладено шлюб, який рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 26.07.2017 розірваний. Від спільного проживання у шлюбі мають неповнолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з матір`ю. Рішенням суду від 26.07.2017 з позивача стягнуто на користь Лейфман Емілії, аліменти на утримання неповнолітньої дитини – дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/2 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача до 07.12.2033 , але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. У подальшому у позивача змінився сімейний та матеріальний стан: він має другу дитину, на утримання якої він також сплачує аліменти у розмірі 1/4 доходу, має інвалідність ІІІ групи та обмежену працездатність. Загальний розмір утримань становить 75% доходу, що перевищує допустимий рівень. Станом на 26.01.2026 утворилась заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 239 831,94 грн. У зв`язку зі зміною сімейного та матеріального стану, а також погіршенням здоров`я, позивач просить зменшити розмір аліментів з 1/2 до 1/4 доходу.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Нижнику Г.П.
На запит суду надійшла інформація стосовно зареєстрованого місця проживання відповідача по справі Лейфман Е.
Ухвалою суду від 01.12.2025 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін. 
Відповідно до ч. 2 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.
Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власною ініціативою суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідач у судові засідання які призначені на 03.03.2026 та 02.04.2026 не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, зокрема, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Також здійснювався виклик відповідача шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача до суду не надходило. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористалася.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги уточненої позовної заяви підтримав та просив задовольнити в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, проте на адресу суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність.
У ч. 4 ст. 223 ЦПК України зазначено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Згідно вимог ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що відповідач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подала та приймаючи до уваги, що позивач не заперечує щодо винесення заочного рішення, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши представника позивача та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.
Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 2014 року, від шлюбу мають дитину дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
ОСОБА_5 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Олевськ. У свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 її батьком вказаний ОСОБА_1 , а матір`ю ОСОБА_2 (а.с. 13).
Із автоматизованої системи документообігу суду (КП Д3) перевірено вказані відомості та встановлено, що рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 26.07.2017 шлюб розірвано, неповнолітню дочку ОСОБА_5 залишено проживати разом з матір`ю ОСОБА_4 (а.с.96-97).
Також із автоматизованої системи документообігу суду (КП Д3) перевірено вказані відомості та встановлено, що рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 26.07.2017 у справі №287/82/17-ц, задоволено позов ОСОБА_4 та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Лейфман Емілії, аліменти на утримання неповнолітньої дитини – дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/2 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача до 07.12.2033 року, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, встановленого законом України «Про Державний бюджет» (а.с. 93-95).
Згідно постанови про відкриття виконавчого провадження ВП № 54640692 від 05.09.2017 встановлено, що рішення суду про стягнення аліментів перебуває на стадії примусового виконання (а.с. 20-21).
Відповідно до розрахунку заборгованості, складеного Олевським відділом ДВС у Коростенському районі Житомирської області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України станом на 26.01.2026 заборгованість ОСОБА_1 по сплаті аліментів за період з березня 2019 року по грудень 2025 року становить 239831,94 грн (а.с. 66-69).
Згідно витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи № 10468/25/6124/В від 08.09.2025 встановлено суттєве погіршення стану здоров`я позивача. ОСОБА_1 встановлено третю (ІІІ) групу інвалідності. Інвалідність встановлена з 11.08.2025, дата повторного оцінювання – 08.09.2026. Причиною інвалідності визнано загальне захворювання (а.с. 56-61).
Також матеріальний стан позивача погіршився, а саме середньомісячний дохід позивача зменшився, що підтверджується копією наказу № 7-к від 16.12.2025 про прийняття на роботу. Згідно даного наказу позивач прийнятий на роботу на умовах неповного робочого дня з посадовим окладом 8100,00 грн за місяць з оплатою праці пропорційно відпрацьованого часу.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , підтверджується зміна сімейного стану позивача, а саме те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у нього народився син – ОСОБА_6 . Відповідно, на утриманні позивача з`явилася ще одна неповнолітня дитина.
Коростенським міськрайонним судом Житомирської області видано судовий наказ від 02.10.2020 року у справі №279/4206/20 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_7 аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімумів для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи стягнення з 07 вересня 2020 року та до повноліття дитини.
Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно зі ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Згідно ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального й соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Згідно ч. 1 ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Як роз`яснено в пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», відповідно до статті 192 СК України розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.
У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.
При розгляді позовів, заявлених із зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 СК України, а й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (статті 182 СК «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», статті 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів в твердій грошовій сумі»).
Аналіз змісту статті 192 СК України свідчить, що зміна законодавцем мінімального розміру аліментів, які підлягають стягненню з платника аліментів на одну дитину, не є підставою для зміни розміру аліментів відповідно до статті 192 СК України (Постанова ВС від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17).
Враховуючи зміст ст. ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.
Наведена правова норма вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав.
Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку, що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану, як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.
При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного, і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану, підставою для зміни розміру аліментів.
Виходячи з наведених положень закону, при вирішенні вимог щодо зміни розміру раніше стягнутих аліментів, суд зобов`язаний з`ясувати матеріальний та сімейний стан як платника аліментів, так і стягувача, погіршення чи поліпшення їх здоров`я.
У відповідності до частини третьої статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.
 
Частка доходів, що стягується з позивача за судовим наказом Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02.10.2020 у справі № 279/4206/20 та рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 26.07.2017 у справі № 287/82/17-ц на утримання двох неповнолітніх дітей, становить 75 % (1/2 + 1/4 = 3/4), що суперечить чинному законодавству.
Суд бере до уваги, що неповнолітня дитина сторін продовжує потребувати належного матеріального забезпечення, а обов`язок щодо її утримання покладається на обох батьків у рівній мірі. Сам факт погіршення здоров`я та зменшення доходу платника аліментів не означає автоматичного зменшення розміру аліментів до мінімально можливого рівня, оскільки мінімальний гарантований розмір аліментів, встановлений законом, є лише нижньою межею допустимого утримання дитини, а не безумовно достатнім розміром утримання у кожному випадку. Стаття 182 СК України вимагає, щоб розмір аліментів був необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Суд також враховує, що подані позивачем докази свідчать про істотне обмеження його працездатності, однак не підтверджують повної втрати можливості працювати чи повної відсутності доходу. Отже, наявні у справі докази підтверджують обмеження можливості позивача отримувати дохід у попередньому обсязі, однак не свідчать про повну втрату ним працездатності чи відсутність будь-яких джерел існування.
На переконання суду, справедливим, співмірним та таким, що відповідає як інтересам дитини, так і можливостям позивача, є зменшення розміру аліментів до 1/4 частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Саме такий розмір, з одного боку, враховує об`єктивне погіршення здоров`я та матеріального становища позивача, а з іншого - не нівелює обов`язок батька брати належну участь в утриманні своєї неповнолітньої дитини.
Отже, позов підлягає задоволенню шляхом зменшення розміру аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_8 на утримання дочки ОСОБА_5 , з 1/2 частки до 1/4 частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Саме такий розмір аліментів відповідатиме ст. 183 Сімейного кодексу України та забезпечить баланс учасників сімейних відносин, що склались у цій справі.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 259, 268, 280-282 ЦПК України, суд –

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача – адвокат Кужель Захар Павлович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Олевський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про зміну розміру аліментів - задовольнити.
Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 на користь Лейфман Емілії, на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/2 частки від усіх видів заробітку (доходу) боржника щомісячно до 1/4 частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Стягнення аліментів у зміненому розмірі проводити з дня набрання цим рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий 26.11.2013 Олевським РС УДМС України в Житомирській області, РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 .
Представник позивача: адвокат Кужель Захар Павлович, РНОКПП НОМЕР_5 . Адреса: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя:	  	Г.  П.  Нижник