Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2026 року Справа№640/7529/22 

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом 
ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції у м. Києві,
про визнання протиправними висновку службового розслідування, наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

УСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, у якому просив суд:
- визнати висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Святошинського управління поліції, затверджений 14.04.2022 начальником ГУ НП у м. Києві, в частині підтвердження інформації щодо порушення службової дисципліни ОСОБА_1 незаконним та скасувати його;
- визнати наказ начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві “Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та рядового поліції ОСОБА_2 ” від 18.04.2022 № 252 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_1 незаконним та скасувати його;
- визнати наказ начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві від 19.04.2022 № 639 о/с “Щодо особового складу”, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції, незаконним та скасувати його;
- поновити ОСОБА_1 на рівнозначній посаді, яку він обіймав до звільнення в Головному управлінні Національної поліції у м. Києві (або поновити на рівнозначній посаді, яку він обіймав на час звільнення);
- стягнути з Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з урахуванням усіх надбавок та премій станом на дату ухвалення судом рішення.
В обґрунтування позовної заяви представник позивача зазначив, що ОСОБА_1 наказом начальника ГУ НП у м. Києві від 19.04.2022 № 639 о/с «Щодо особового складу» звільнено з посади дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.
Підставою для винесення зазначеного наказу став наказ начальника ГУ НП у м. Києві від 18.04.2022 № 252 «Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та рядового ОСОБА_2 », згідно якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у поліції.
Представник позивача зазначає, що у порушення вимог п. 2 розділу VII Порядку № 893 позивача особисто не ознайомлено з цим наказом, про що свідчить відсутність його підпису у наказі про таке ознайомлення, а наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 18.04.2022 № 252 прийнято на підставі висновку службового розслідування від 14.04.2022, проведеного не об`єктивно, упереджено та без належної оцінки дійсних обставин з огляду на наступне.
В оскаржуваному наказі від 18.04.2022 № 252 зазначено, що 10.04.2022 у Святошинському управлінні поліції під час проведення перевірки дотримання службової дисципліни працівниками цього ж управління поліції, інспектором відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 та інспектором відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві Я. Чумаченко, а також начальником відділу кадрового забезпечення Святошинського управління поліції ОСОБА_4 проведено освідування дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції ОСОБА_5 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови.
За результатами освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестеру «Drager» № ARNK 0700, що проводилося у приміщенні Святошинського управління в каб. 300 зафіксовано: ОСОБА_1 -дата і час проведення тесту 10.04.2022 в 09.36 - результат 1,28 проміле, проте чинним законодавством не передбачено використання технічного засобу «Драгер» для встановлення факту перебування поліцейського на службі в стані алкогольного сп`яніння.
Позивач вимагав надати йому можливість пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі, як це передбачено чинним законодавством, але згаданими співробітниками ГУНП у м. Києві ці вимоги проігноровано, чим грубо порушено права та законні інтереси позивача. Зазначені факти підтверджуються відсутністю доказів того, що ГУ НП у м. Києві вчинялись дії по перевірці наявності стану алкогольного сп`яніння в позивача у медичних установах.
З метою здійснення належного захисту прав та законних інтересів позивача, керуючись ст. ст. 20, 24 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, 05.05.2022 на адресу Головного управління НП у м. Києві направлено адвокатський запит про надання інформації щодо осіб, які мають право і повноваження на огляд та освідування на стан алкогольного сп`яніння працівників поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та його територіальних підрозділів.
Однак станом на 18.05.2022 відповідь на указаний запит не надано та наявність прав і повноважень на освідування позивача на стан алкогольного сп`яніння у осіб, які його проводили не підтверджено.
Крім іншого, останнє калібрування технічного засобу газоаналізатора «Drager Alkotest 6820» ARHK 0700 проводилося 10.03.2021.
Міжповірочний інтервал для категорії законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки «Вимірювачі вмісту алкоголю в крові та повітрі, що видихається» встановлено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13 жовтня 2016 року № 1747 і становить 1 рік.
За таких обставин, засіб вимірювальної техніки газоаналізатор для контролю вмісту алкоголю у видихуваному повітрі Drager Alcotest 6820 виробництва компанії Drager Safety AG & Co. KGaA, Німеччина, може експлуатуватись за умови своєчасного проведення сервісного обслуговування в уповноваженому виробником сертифікованому сервісному центрі не менше ніж 1 раз на 12 місяців та здійснення повірки не менше ніж 1 раз на 12 місяців.
Отже, як вбачається з матеріалів службового розслідування під час проведення освідування позивача на стан алкогольного сп`яніння неправомірно використано спеціальний технічний засіб газоаналізатор «Drager Alkotest 6820» ARHK 0700, який усупереч вимогам чинного законодавства експлуатувався без своєчасного проведення сервісного обслуговування та обов`язкової повірки у передбачені строки.
Викладене свідчить про недотримання відповідачем порядку встановлення стану сп`яніння позивачем під час несення ним служби 10.04.2022, передбаченого Тимчасовою інструкцією про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння.
Крім того, висновок службового розслідування від 14.04.2022 містить відомості, які не відповідають дійсності, оскільки у згаданому висновку зазначено, що позивач ОСОБА_1 за період проходження служби в Святошинському управлінні поліції зарекомендував себе негативно, до виконання службових обов`язків ставився невідповідально, проте позивача протягом лише останніх двох років було тричі заохочено, у тому числі заступником Голови Національної поліції України - начальником ГУНП у м. Києві.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 640/7529/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
20 вересня 2022 року від відповідача да суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні адміністративного позову та зазначив, що як вбачається із рапорту начальника сектору дізнання ВП №2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві від 10.04.2022, 10.04.2022 року о 7:30 під час проведення ранкового інструктажу встановлено, що дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції старший лейтенант поліції ОСОБА_6 не прибув для заступання у добовий наряд і відсутній під час проведення цільового інструктажу. ОСОБА_1 прибув до Святошинського управління поліції о 9:00 цього ж дня і одразу з`ясувалося, що останній знаходиться в стані алкогольного сп`яніння про що свідчили всі зовнішні ознаки поведінки та запаху з порожнини рота.
Дисциплінарною комісією встановлено, що 10.04.2022 під час несення служби окремі поліцейські Святошинського УП, у тому числі дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , перебували з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: відчувався запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови, у зв`язку з цим їм було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку. Останні у присутності свідків на проходження огляду з використанням спеціальних технічним засобів, дозволених до застосування Міністерством охорони здоров`я та Держспоживстандартом, погодились.
Після проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у приміщенні Святошинського УП ГУНП у м. Києві зокрема, згідно з висновком спеціального технічного засобу «Drager» № ARNK 0700, тест № 91, дата і час проведення тесту 09 год. 36 хв. 10.04.2022, результат тесту ОСОБА_1 - 1,28 проміле.
10.04.2022 року перевірку дотримання особовим складом Святошинського управління поліції службової дисципліни здійснювали інспектор відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції Володимир Яворський та інспектор відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції Ярослав Чумаченко. Освідування позивача на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестеру «Drager» № ARNK0700 проводив ОСОБА_7 . Повноваження інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві Ярослава Чумаченко на проведення освідування позивача передбачені в тому числі і його Посадовою інструкцією.
Відповідно до п. 2 Посадової інструкції Інспектора відділу підтримки УП ГУНП у м. Києві інспектор контролює виконання працівниками територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП вимог Конституції України, законів та підзаконних актів, що стосуються діяльності МВС України, Національної поліції України та ГУНП, указів Президента України, постанов Верховної Ради України, постанов та розпоряджень Кабінету Міністрів України, розпорядчих документів МВС України, Національної поліції України та Головного управління, що регулюють службову діяльність ГУНП.
Згідно п.12.7 згаданої Посадової інструкції інспектор Управління головної інспекції під час виконання службових обов`язків має право, зокрема використовувати сертифіковані або передбачені законодавством засоби та інше обладнання, техніку, пристрої та засоби.
Відповідно до декларації про відповідність вимогам Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки газоаналізатор «Drager» Alcotest 6820 SN № ARNK0700, який використовувався працівниками управління головної інспекції при освідуванні позивача, вказаний пристрій відповідає встановленим до нього вимогам, термін дії декларації та сертифікату відповідності вказаного технічного засобу до 07.06.2023.
Відповідач зазначає, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 згідно ст. 63 Конституції України від надання пояснень відмовився. Однак, під час фіксування процесу проведення його освідування на стан алкогольного сп`яніння нагрудним відео реєстратором повідомив, що 9 квітня 2022 року відбув у звільнення зі зброєю, вдома з родичами вживав алкогольні напої, а про те, що йому зранку заступати на службу в добовий наряд дізнався з запізненням. Разом з тим, пояснити де увесь цей час, коли він вживав алкоголь, перебувала зброя чітко не міг, позивачем не надано жодних доказів щодо прохання пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі, а також жодного доказу щодо заперечення використання технічного засобу «Drager» під час проведення освідування, а отже, самі по собі твердження позивача викладені у позовній заяві не можуть вважатися доказами в розумінні чинного законодавства.
Відповідач звертає увагу на те, що з 24.02.2022 по теперішній час у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України поліцейські ГУНП у м. Києві, у тому числі ОСОБА_1 переведені на посилений варіант несення служби.
Порядок ознайомлення із висновком та матеріалами службового розслідування визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України від 07.11.2018 № 893. Так, з огляду на приписи підпункту 14 п. 2 розділу III вказаного Положення, ознайомлення із затвердженим висновком та матеріалами службового розслідування проводиться головою дисциплінарної комісії за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилось службове розслідування. Проте під час та після службового розслідування будь-яких письмових документів від ОСОБА_1 про долучення до матеріалів нових документів, ознайомлення із затвердженим висновком і матеріалами службового розслідування не надходило.
Відповідач вказує на те, що відповідно до абзацу 7 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці. З огляду на приписи частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію України», зобов`язує поліцейського: […] під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Дисциплінарною комісією встановлено, що причинами і умовами порушення службової дисципліни стали недотримання, зокрема дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вимог п. 14 ч. З ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзацу 7 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння.
Відповідач вважає, що оскаржувані накази ГУНП у м. Києві винесені в межах повноважень Головного управління Національної поліції у м. Києві та у спосіб, що передбачений Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, а відтак, доводи, викладені позовній заяві, є такими, що не відповідають дійсності.
06 жовтня 2022 року від позивача до суду надійшли заперечення. 
04 листопада 2022 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.
13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду” (далі – Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.
На підставі п. 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 640/16376/22 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.
Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2025 року, справу передано на розгляд судді Кониченку Олегу Миколайовичу.
28 лютого 2025 року ухвалою суду прийнято до розгляду адміністративну справу № 640/16376/22, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, розгляд справи розпочато спочатку, клопотання представника позивача задоволено частково та витребувано у відповідача: особову справу дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві Шмигори Олександра Васильовича; записи з камер відеоспостереження Святошинського УП ГУ НП у м. Києві за 10.04.2022 починаючи з 07.00 год; документи щодо наявності прав і повноважень на огляд та освідування на стан алкогольного сп`яніння працівників поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та його територіальних підрозділів, в осіб які проводили освідування позивача.
06 березня 2025 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, аналогічний попередньому, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні адміністративного позову, а також заявив клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін, про залишення адміністративного позову без розгляду.
11 березня 2025 року ухвалою суду залишено без руху позовну заяву та надано позивачу строк не більше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску.
11 березня 2025 року від відповідача до суду надійшло клопотання про долучення доказів.
17 березня 2025 року ухвалою суду продовжено розгляд адміністративної справи № 640/7529/22, в задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду відмовлено.
18 березня 2025 року ухвалою суду клопотання відповідача про здійснення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення. 
З 12 травня 2025 року по 19 травня 2025 року, 22 серпня 2025 року по 12 вересня 2025 року суддя знаходився у щорічній відпустці, з 22 жовтня 2025 року про 24 жовтня 2025 року суддя знаходився у додатковій відпустці, 21 листопада 2025 року суддя знаходився у відпустці, з 22 листопада 2025 року по 28 листопада 2025 року суддя знаходився у відрядженні, з 30 грудня 2025 року по 07 січня 2026 року суддя знаходився у відпустці, 04-05 лютого 2026 року суддя знаходився у відпустці.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про їх достатність для вирішення адміністративного спору.

Суд дослідивши матеріали справи встановив наступне.
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач - Головне управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15, ЄДРПОУ 40108583).
Згідно Витягу з наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 19 квітня 2022 року № 639 о/с «Щодо особового складу», відповідно до Закону України “Про Національну поліцію” звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 (0132894), дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції, 19 квітня 2022 року, встановивши щомісячну премію за квітень 2022 року в розмірі 0 відсотків.
З вказаним наказом позивач ознайомився 20.04.2022 року, про що свідчить його підпис на звороті із виразом незгоди з означеним наказом.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 18 квітня 2022 року № 252 «Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та рядового поліції ОСОБА_2 », за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну' поліцію”, абзацу шостого пункту 3 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівників поліції, до дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132894) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 10 квітня 2022 року № 455 «Про призначення та проведення службового розслідування», на підставі рапорту начальника відділу кадрового забезпечення Святошинського управління поліції майора поліції Сергія Ковальчука від 10.04.2022 щодо виявлення на службі дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння - результат 1,28 проміле, призначено службове розслідування.
Висновок службового розслідування за фактом перебування під час несення служби у форменому одязі із табельною вогнепальною зброєю дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділ превенції Святошинського управління поліції Головного управлінн Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132894, ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Черкаси, освіта вища у 2008 році закінчи Черкаський державний технологічний університет, в НПУ з 12.04.2018 року, на займаній посаді з 12.04.2018, діючих дисциплінарних стягнень не має) у стані алкогольного сп`яніння, затверджений начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві 14.04.2022 року:
10.04.2022 о 07.30, відповідно до рапорту відповідального по Святошинському управлінню поліції капітаном поліції ОСОБА_9 , під час проведення ранкового інструктажу встановлено, що дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції старший лейтенант поліції ОСОБА_6 не прибув для заступання у добовий наряд і відсутній під час проведення цільового інструктажу.
ОСОБА_1 прибув до Святошинського управління поліції о 9.00 цього ж дня і одразу з`ясувалося, що останній знаходиться в стані алкогольного сп`яніння про що свідчили всі зовнішні ознаки поведінки та запаху з порожнини рота. З метою перевірки дотримання ним службової дисципліни працівниками цього ж управління поліції, інспектором відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції Володимиром Яворським та інспектором відділу підтримки УГІ ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції Ярославом Чумаченко, а також начальником відділу кадрового забезпечення Святошинського управління поліції майором поліції Сергієм Ковальчуком проведено освідування старшого лейтенанта поліції Олександра Шмигору та дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву “Південна Борщагівка”) цього ж управління поліції рядового поліції ОСОБА_10 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови.
За результатами освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, що проводилося у приміщенні Святошинського УП в каб. № 300, зафіксовано: ОСОБА_1 - дата і час проведення тесту 10.04.2022 в 09:36 - результат 1,28 проміле.
Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 згідно ст. 63 Конституції України від надання пояснень відмовився. Однак під час фіксування процесу проведення його освідування на стан алкогольного сп`яніння нагрудним відеореєстратором повідомив, що 9 квітня 2022 року відбув у звільнення зі зброєю, вдома з родичами вживав алкогольні напої, а про те, що йому зранку заступати на службу у добовий наряд дізнався з запізненням. Разом з тим пояснити де увесь цей час, коли він вживав алкоголь, перебувала зброя чітко не зміг.
За період проходження служби в Святошинському управлінні поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе негативно, до виконання покладених на нього службових обов`язків ставився невідповідально, запізнювався на службу, допускав порушення службової дисципліни, не проявляючи ініціативу та наполегливість. За відомостями особового складу, раніше помічався у вживанні алкогольних напоїв під час робочого часу. На вимоги та зауваження безпосереднього керівництва не завжди реагував.
Тобто, […] та ОСОБА_1 як поліцейські, зобов`язані були діяти виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Перебування у стані алкогольного сп`яніння останніх у робочий час свідчить про порушення ними службової дисципліни.
Вина […] та ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останні свідомо допускали настання несприятливих наслідків після вчинення ними цих дій. Порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ними вимог чинного законодавства. 
Відповідно до статті 12 Закону України «Про Національну поліцію», поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. […] та ОСОБА_1 , як поліцейські, які зобов`язані здійснювати профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, своїми діями вчинили v дисциплінарний проступок.
Верховний Суд України зазначає, що працівники поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.
Аналізуючи матеріали службового розслідування, можливо зробити висновок, що інформація щодо порушення службової дисципліни […] та ОСОБА_1 знайшла своє підтвердження.
За вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п. 14 ч. 3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 3 розділу IV, абзацу шостого пункту 3 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівників поліції, до дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Докази наявні в матеріалах службового розслідування.
Згідно рапорту заступника начальника відділу моніторингу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Щербатюка на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, старший лейтенант поліції ШМИГОРА Олександр Васильович (0132894), дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУНП у м. Києві прибув до адміністративної будівлі управління поліції о 09:00 год.
Згідно рапорту начальника сектору дізнання ВП № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Гнучого на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, під час проведення інструктажу 10.04.2022 о 07 год 30 хв було встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУНП у м. Києві був відсутній на вказаному інструктажі. ОСОБА_1 прибув до адміністративної будівлі управління поліції о 09 год. та мав ознаки алкогольного сп`яніння. Далі працівником інспекції ГУ НП у м. Києві 10.04.2022 о 09 год. 36 хв. у приміщенні управління за допомогою пристрою «Drager» було проведено тестування (огляд) на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Результат тестування (огляду) – 1,28 проміле. ОСОБА_1 підписав чек із результатом огляду на стан алкогольного сп`яніння із приміткою «Не згоден», також останній у відповідності до ст. 63 Конституції України відмовився від письмових пояснень.
Згідно доповідної записки начальника відділу кадрового забезпечення Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Ковальчука на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, 10.04.2022 спільно з інспектором відділу підтримки УГІ УП ГУ НП у м. Києві старшим лейтенантом Ярославом Чумаченко здійснено перевірку дотримання особовим складом Святошинського УП службової дисципліни. Під час перевірки, на службі виявлено дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння – результат 1,28 проміле.
Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 10.04.2022 року, останній відмовився від надання пояснень згідно ст. 63 Конституції України.
Згідно письмових пояснень заступника начальника управління з превентивної діяльності Беззубенка О.В. від 10.04.2022 року ОСОБА_1 запізнився на ранковий інструктаж, та пояснив, що був у звільненні та вдома вживав алкогольні напої, так як приїхали родичі.
Згідно листа начальника Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві № 496442025 від 06.03.2025 (902987), у Святошинському управлінні поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві відсутні записи із камер відеоспостереження за 10 квітня 2022 року в період часу з 07 год. 00 хв. по 10 год. 00 хв., у зв`язку з тим, що строк зберігання вказаних записів становить не більше 60 діб.
Згідно результату тесту за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, інспектор ВП УГУ ст. лейтенант ОСОБА_12 , відносно ОСОБА_1 , дата і час проведення тесту 10.04.2022 в 09:36 – зафіксовано результат 1,28 проміле, з тестом не згоден, підпис позивача.
В означеному тесті зазначено, що останнє калібрування проведено 10.03.2021 року.
Відповідачем надано до суду Сертифікат відповідності забезпечення функціонування системи управління якістю під час виробництва № UA.TR. 039.645 від 18.02.2019 року (дійсний до 07.06 2023 року) виробника Drager Safety AG & Co. KGaA, продукція Газоаналізатори Drager Alcotest, клас І з функцією вимірювання, згідно Додатку 2 Технічного регламенту щодо медичних виробів, згідно якого виробник впровадив систему управління якістю виробництва медичних виробів. Система управління якістю виробника повністю відповідає Додатку 6 Технічного регламенту щодо медичних виробів, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 № 753. та підлягає періодичному нагляду.
Згідно сертифікату перевірки типу Drager Safety AG & Co. KGaA, RcvalstrafJe (чинний до 05.10.2027 року), цей сертифікат підтверджує позитивні результати перевірки типу засобів вимірювальної техніки, але не засвідчує відповідності для надання їх на ринку та/або введення в експлуатацію на території України. Підтвердження такої відповідності повинно бути основане на комбінації модулів шляхом застосування однієї з процедур оцінки відповідності типу за модулем, що слідує за модулем В згідно з Технічним регламентом.
Згідно Свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № П 51 QM 0678 083 22 від 07.07.2022 року (чинне до 11.07.2023 року) встановлено, що засіб вимірювальної техніки відповідає вимогам МНУ 066/05-2013 «Інструкція. Метрологія Газоаналізатори. Alcotest. Методика повірки».
Згідно ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, обставини справи підтверджуються відповідачами 1 та 2, а тому не викликають у суду обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання, що відповідно до ч. 1 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства, є підставою для звільнення від доказування.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходив з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі – Закон № № 580-VIII), цей Закон визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до ст. 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно ч. 1 ст. 3 Закону № № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 Закону № № 580-VIII, поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № № 580-VIII, відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.
Згідно п.п. 1, 2 ч. 1, ч.ч. 2, 4 ст. 18 Закону № № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; […].
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № № 580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: […] у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; […].
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Водночас п. 14 ч. 3 ст. 1 Статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", забороняє поліцейському під час несення служби перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналогічно пунктом 2 розділу ІІ «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
Статтею 11 Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно ч. 1 ст. 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. 1, п. 7 ч. 3 ст. 13 Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: […] 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно ч.ч. 1-4, 6, 10 ст. 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частинами 1-4 ст. 18 Статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.
Згідно ч. 3, п. 1 ч. 6 ст. 19 Статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; […].
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі – Порядок № 893), визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до п.п. 1, 2 розділу ІІ Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: […] перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; […].
Згідно п.п. 2, 3 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Пунктом 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п.п. 7, 14, 17 розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. 
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.
Згідно п.п. 1, 2 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.
У постанові від 07 лютого 2019 року у справі №804/3328/17 Верховний Суд виснував, що перебування поліцейського на службі у стані алкогольного сп`яніння є грубим порушенням службової дисципліни.
В постановах Верховного Суду України від 29.09.2015 року по справі №21-1288а15 та від 20.10.2015 року по справі № 21-2103а15 зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
У постанові від 25 квітня 2019 року у справі №816/1370/16 Верховний Суд зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи Присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Відтак, дослідивши матеріали адміністративної справи суд встановив, що в основу висновку службового розслідування про вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння покладено рапорти та пояснення співробітників відділу поліції, результати тестування за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, яке було проведено інспектором ВП УГУ ст. лейтенантом ОСОБА_12 , відносно ОСОБА_1 10.04.2022 року о 09 год 36 хв.
Позивач обґрунтовує свою позицію у справі порушенням терміну проведення повірки вимірювального приладу алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, яка востаннє була проведена 10.03.2021 року, не направленням на медичне освідування до медичного закладу та неврахуванням відповідачем його попередньої поведінки, зокрема, застосованих до нього відповідачем заохочень.
Відповідач, в свою чергу, наголошує на тому, що термін проведення повірки вимірювального приладу алкотестеру “Drager” № ARNK 0700 не закінчився на момент проведення тестування, а позивач раніше був помічений у нетверезому стані, погано характеризується на службі.
Нормативним актом, який регулює питання проведення медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння, який призначається у випадках, коли закон передбачає дисциплінарну адміністративну відповідальність за вживання алкоголю, перебування в стані сп`яніння чи розпивання спиртних напоїв на роботі, є Тимчасова інструкція про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння, затверджена заступником Міністра охорони здоров`я СРСР 01 вересня 1988 року № 06-14/33-14 (далі - Тимчасова інструкція), яка є доповненням до наказу Міністерства охорони здоров`я СРСР від 08 вересня 1988 року № 694 «Про заходи щодо подальшого вдосконалення медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння». Цей наказ включено до Переліку наказів МОЗ СРСР, які застосовуються в Україні, що додається до вказівки Міністерства охорони здоров`я України від 28 травня 1996 року № 165 (пункт 399). 
Згідно з пунктом 2 Тимчасової інструкції медичний огляд для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння здійснюється в спеціалізованих кабінетах наркологічних диспансерів (відділень) лікарями психіатрами-наркологами або лікувально-профілактичних закладах лікарями психіатрами-наркологами та лікарями інших спеціальностей, які пройшли відповідну підготовку.
Відповідно до пунктів 6 - 8 Тимчасової інструкції лікар (фельдшер), що проводить огляд, складає протокол медичного огляду за встановленою формою у двох примірниках. У протоколі докладно викладаються відомості про зовнішній вигляд оглянутого, його поведінку, мову, вегето-судинні реакції, стан рухової сфери. При цьому слід зазначити скарги оглянутого, його суб`єктивну оцінку свого стану. Крім того, при оцінці стану необхідно відзначити наявність або відсутність запаху алкоголю і вказати результати лабораторних досліджень.
Доводи про те, що позивач виявляв бажання пройти медичне обстеження, у тому числі, за допомогою дослідження крові на наявність алкоголю, але йому у такому обстеженні було відмовлено, належними доказами не підтверджено.
Відеозаписи з камер відеоспостереження, на які покликається позивач, та які було витребувано судом, згідно листа Святошинського УП ГУ НП у м. Києві, не зберіглись.
Від надання письмових пояснень позивач відмовився, керуючись ст. 63 Конституції України.
У постанові від 22 травня 2025 року у справі № 260/5674/22 Верховний Суд дійшов висновку, що чинним законодавством не визначено характеру та обсягу доказів, якими може підтверджуватися факт перебування особи на службі (на роботі) в стані алкогольного сп`яніння, а тому під час підтвердження або спростування таких обставин необхідно застосовувати загальні положення КАС України, що регулюють порядок надання доказів і розкривають поняття їхньої належності, достатності, допустимості.
Верховний Суд у постановах від 04.10.2018 у справі №806/2272/16 та від 03.06.2020 у справі №806/2014/16 дійшов висновків, що за своєю специфікою стан алкогольного сп`яніння супроводжується лише тимчасовою зміною свідомості, викликаною дією етилового спирту на центральну нервову систему, з огляду на що як науковці, так законодавець дотримуються єдиної думки (позиції) та вказують, що з метою забезпечення достовірності результатів медичного обстеження на стан алкогольного сп`яніння, огляд особи повинен бути проведений не пізніше двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення. В іншому випадку результати такого огляду слід вважати недійсними.
В свою чергу, відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками при розгляді справ нетверезий стан працівника» може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.
Аналогічна позиція висловлена також в абзаці другому пункту 25 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів».
У постанові Верховного Суду від 07.11.2019 у справі №826/1610/18 Верховний Суд також дійшов висновку, що нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.
Правовідносини у цій справі є подібними до справи №819/1394/17, у якій Верховний Суд у постанові від 29 травня 2020 року спростував міркування позивача про те, що єдиним належним і допустимим доказом, що доводить перебування працівника поліції в нетверезому стані, є виключно результат медичного огляду або відмова його проходити, а також про неможливість використання для цієї мети інших доказів, зокрема, спеціальних засобів.
Окрім цього, правомірність встановлення роботодавцем стану алкогольного сп`яніння працівника за допомогою приладу «Драгер» та визнання результатів освідування доказом перебування працівника в стані алкогольного сп`яніння була підтверджена у справі №822/1584/16.
Щодо належності наявного у матеріалах справи результату тестування за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700 суд зазначає наступне.
Згідно результату тесту за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, інспектор ВП УГУ ст. лейтенант Чумаченко Я.В., відносно ОСОБА_1 , дата і час проведення тесту 10.04.2022 в 09:36 – зафіксовано результат 1,28 проміле, позивач з результатом тесту не згоден, що засвідчив власним підписом.
Відповідачем надано до суду Сертифікат відповідності забезпечення функціонування системи управління якістю під час виробництва № UA.TR. 039.645 від 18.02.2019 року (дійсний до 07.06 2023 року) виробника Drager Safety AG & Co. KGaA, продукція Газоаналізатори Drager Alcotest, клас І з функцією вимірювання, згідно Додатку 2 Технічного регламенту щодо медичних виробів, згідно якого виробник впровадив систему управління якістю виробництва медичних виробів. Система управління якістю виробника повністю відповідає Додатку 6 Технічного регламенту щодо медичних виробів, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 № 753. та підлягає періодичному нагляду.
Згідно сертифікату перевірки типу Drager Safety AG & Co. KGaA, RcvalstrafJe (чинний до 05.10.2027 року), наданого відповідачем, цей сертифікат підтверджує позитивні результати перевірки типу засобів вимірювальної техніки, але не засвідчує відповідності для надання їх на ринку та/або введення в експлуатацію на території України. Підтвердження такої відповідності повинно бути основане на комбінації модулів шляхом застосування однієї з процедур оцінки відповідності типу за модулем, що слідує за модулем В згідно з Технічним регламентом.
Згідно Свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № П 51 QM 0678 083 22 від 07.07.2022 року (чинне до 11.07.2023 року), наданого до суду відповідачем, встановлено, що засіб вимірювальної техніки відповідає вимогам МНУ 066/05-2013 «Інструкція. Метрологія Газоаналізатори. Alcotest. Методика повірки».
Відповідно до Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 13.10.2016 № 1747, міжповірочний інтервал вимірювачів вмісту алкоголю в крові та повітрі, що видихається, становить 1 рік.
Свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки алкотестеру “Drager” № ARNK 0700, на підставі якого визначено дату його калібрування 10.03.2021 року відповідач не надав, як не надав і свідоцтва про повірку після 10.03.2022 року, відтак у суду відсутні підстави вважати, що на момент проходження тесту 10.04.2022 року прилад пройшов калібрування, тому результати тесту за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700 не можуть бути розцінені в якості самостійного та належного доказу.
Водночас, результати тесту за допомогою алкотестеру “Drager” № ARNK 0700 не є єдиним доказом у справі.
Судом було установлено, що перебування позивача на роботі у стані алкогольного сп`яніння підтверджуються поясненнями його колег, які не суперечать одне одному.
Відтак, згідно рапорту заступника начальника відділу моніторингу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Щербатюка на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, старший лейтенант поліції ШМИГОРА Олександр Васильович (0132894), дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУНП у м. Києві прибув до адміністративної будівлі управління поліції о 09:00 год.
Згідно рапорту начальника сектору дізнання ВП № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Гнучого на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, під час проведення інструктажу 10.04.2022 о 07 год 30 хв було встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП № 2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського УП ГУНП у м. Києві був відсутній на вказаному інструктажі. ОСОБА_1 прибув до адміністративної будівлі управління поліції о 09 год. та мав ознаки алкогольного сп`яніння. Далі працівником інспекції ГУ НП у м. Києві 10.04.2022 о 09 год. 36 хв. у приміщенні управління за допомогою пристрою «Drager» було проведено тестування (огляд) на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Результат тестування (огляду) – 1,28 проміле. ОСОБА_1 підписав чек із результатом огляду на стан алкогольного сп`яніння із приміткою «Не згоден», також останній у відповідності до ст. 63 Конституції України відмовився від письмових пояснень.
Згідно доповідної записки начальника відділу кадрового забезпечення Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Сергія Ковальчука на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві Петра Токара, 10.04.2022 спільно з інспектором відділу підтримки УГІ УП ГУ НП у м. Києві старшим лейтенантом Ярославом Чумаченко здійснено перевірку отримання особовим складом Святошинського УП службової дисципліни. Під час перевірки, на службі виявлено дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння – результат 1,28 проміле.
Згідно письмових пояснень заступника начальника управління з превентивної діяльності ОСОБА_13 від 10.04.2022 року ОСОБА_1 запізнився на ранковий інструктаж, та пояснив, що був у звільненні та вдома вживав алкогольні напої, так як приїхали родичі.
Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 10.04.2022 року, позивач відмовився від надання пояснень згідно ст. 63 Конституції України.
Суд дослідивши матеріали адміністративної справи встановив, що позивач не заперечує свого перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння та не заперечує інформацію викладену у рапортах та поясненнях інших співробітників управління поліції, які стверджують, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння.
Доводи позивача ґрунтуються виключно на тому, що на його думку єдиним належним доказом його перебування у стані алкогольного сп`яніння може бути медичний висновок, а результат тесту на алкоголь є недійсним через порушення строків калібрування вимірювального приладу.
Втім, така позиція позивача є помилковою з огляду на висновки Верховного Суду, викладені вище. 
Поряд із цим, суд звертає увагу, що Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" президент України В. Зеленський постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався та триває на теперішній час.
Трагічні події битви за м. Київ широко висвітлювались у ЗМІ у лютому – квітні 2022 року.
Суд також ураховує, що у цей період позивач відбув у звільнення зі зброєю та не зміг пояснити, де увесь цей час, коли він вживав алкоголь, перебувала зброя, водночас, заступнику начальника управління з превентивної діяльності Беззубенку О.В. від 10.04.2022 року ОСОБА_1 розповів, що запізнився на ранковий інструктаж тому, що був у звільненні та вдома вживав алкогольні напої із рідними.
Вказані обставини позивач не заперечує.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 5 статті 242 КАС України).
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частин 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши дії відповідача на відповідність приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, суд дійшов висновку, що вони вчинені із дотриманням чинного законодавства.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.
Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15, ЄДРПОУ 40108583), про: визнання висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Святошинського управління поліції, затверджений 14.04.2022 начальником ГУ НП у м. Києві, в частині підтвердження інформації щодо порушення службової дисципліни ОСОБА_1 незаконним та його скасування; визнання наказу начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві “Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та рядового поліції ОСОБА_2 ” від 18.04.2022 № 252 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_1 незаконним та його скасування; визнання наказу начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві від 19.04.2022 № 639 о/с “Щодо особового складу”, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції, незаконним та його скасування; поновлення ОСОБА_1 на рівнозначній посаді, яку він обіймав до звільнення в Головному управлінні Національної поліції у м. Києві (або поновити на рівнозначній посаді, яку він обіймав на час звільнення); стягнення з Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу з урахуванням усіх надбавок та премій станом на дату ухвалення судом рішення.
Повний текст рішення складено та підписано 08 квітня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/). 

Суддя О.М. Кониченко