ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Симона Петлюри, 16/108, м. Київ, 01032, тел. (044) 235-95-51, е-mail: inbox@ko.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2026 р.  м. Київ Справа № 911/3955/25 
За позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"
до Громадської організації "Садівницьке товариство "АВАКС"
про стягнення 382 824, 16 грн
Суддя В.М. Антонова
Без виклику представників сторін (судове засідання не проводилось).
ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Стислий виклад позовних вимог
Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Громадської організації "Садівницьке товариство "АВАКС" (далі - відповідач) про стягнення 382 824, 16 грн, з яких: 296 748, 65 грн основний борг, 21 634, 20 грн 3% річних та 64 441, 31 грн інфляційні втрати.
Позовні вимоги, з посиланням на ст.526, 612, 625 Цивільного кодексу України, ст.216, 218 Господарського кодексу України, Закону України «Про ринок електричної енергії», обґрунтовані порушенням відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в садівницькому товаристві "АВАКС" за адресою: с. Лебедівка, про що позивачем складено акт про порушення №К046533 від 06.04.2023 та здійснено нарахування вартості необлікованої електричної енергії за період з 30.11.2022 по 06.04.2023.
2. Стислий виклад позицій відповідача 
Відповідач заперечує щодо задоволення позову та, зокрема, зазначає що акт № 430604 від 09.07.2018 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому від імені відповідача підписано Ісаком Денисом Васильовичем, який станом на дату підписання вказаного акта не був керівником або уповноваженим представником відповідача, а тому оскільки відсутній документ, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб відповідачу, відсутні підстави визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії оператором системи на підставі акта про порушення.
Крім цього, в акті про порушення містяться суперечності та вказано порушення, передбачене пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ, без конкретизації підпункту, порушення якого було встановлено під час перевірки, разом з тим, у протоколі засідання комісії по розгляду акта викладено обставини порушення, передбаченого пп.1, проте порушення кваліфіковано за пп.2 п.8.4.2. ПРРЕЕ та акт підлягає розрахунку за формулою 5.
Також представники відповідача не були присутніми в момент фіксації порушення, відповідач не визнає факту порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу, та/або пошкодження пломби, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки та зазначає, що не відмовлявся від проведення експертизи.
Оскільки, зазначене в акті порушення – «порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу» – передбачене саме підпунктом 1 п.8.4.2. ПРРЕЕ, а тому проведення експертизи обов`язкове. З посиланням на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.05.2023 в справі №922/539/22, зазначає, що акт про порушення не відповідає вимогам ПРРЕЕ, що є підставою визнання недійсним рішення прийнятого комісією на підставі вказаного акта, скасування оперативно-господарської санкції та наведене свідчить про безпідставність позовних вимог у даній справі.
Отже, нарахування основної суми боргу в розмірі 296 748,65 грн було здійснено позивачем із порушенням процедури передбаченої ПРРЕЕ, вимога про стягнення 3% річних та інфляційних втрат не підлягають задоволенню внаслідок безпідставності вимоги про стягнення основного боргу. Крім цього, позивачем не долучено до матеріалів справи доказів на підтвердження дати отримання відповідачем листа за вих.№04/530/5509 від 12.05.2023 з долученим до нього рахунком або дати його надходження до поштового відділення, тому відсутні докази на підтвердження дати початку прострочення виконання зобов`язання, що зумовлює неможливість обчислити 3% річних та інфляційну складову боргу, що свідчить про необґрунтованість наданого позивачем розрахунку 3% річних та інфляції.
3. Процесуальні дії в справі
Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.01.2026 (суддя Грабець С.Ю.) дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.
09.01.2026 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.01.2026 (суддя Грабець С.Ю.) відкрито провадження в справі та її розгляд постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
У зв`язку із звільненням судді Грабець С.Ю. в справі №911/3955/25 призначено повторний автоматизований розподіл.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2026 справу передано до розгляду судді Антоновій В.М.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.03.2026 прийнято справу № 911/3955/25 до свого провадження, позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.
10.03.2026 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.03.2026 продовжено розгляд справи №911/3955/25, визнано справу малозначною та постановлено її розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання). 
17.03.2026 (сформований в системі Електронний суд 16.03.2026) від відповідача надійшов відзив, у якому міститься клопотання про поновлення строку на його подання.
Також 17.03.2026 (сформована в системі Електронний суд 16.03.2026) від відповідача надійшла зустрічна позовна заява до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про визнання недійним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» оформлене протоколом №055 від 26.04.2023 та скасування оперативно-господарської санкції, застосованої до Громадської організації «Садівницьке товариство «АВАКС» у вигляді нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на суму 296 748,65 грн. У зустрічній позовній заяві міститься клопотання про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.03.2026 відзив відповідача в справі №911/3955/25 повернуто без розгляду з підстав викладених у ній.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.03.2026 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову, зустрічну позовну заяву Громадської організації "Садівницьке товариство "АВАКС" про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів та скасування оперативно-господарської санкції в справі №911/3955/25 повернуто заявнику.
30.03.2026 (сформований в системі Електронний суд 27.03.2026) від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому містить клопотання про поновлення строку на його подання.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.04.2026 поновлено строк відповідачу для подання відзиву на позовну заяву в справі №911/3955/25 та прийнято його до розгляду.
08.04.2026 від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій зазначає, що відповідь на відзив подана у встановлений судом строк.
Приписами частини 4 статті 166 Господарського процесуального кодексу України (надалі – ГПК України), зокрема, встановлено, що відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом.
Пунктом 10 резолютивної частини ухвали про відкриття провадження судом встановлено позивачу строк для подачі відповіді на відзив - протягом 7 днів з дня отримання відзиву. 
Крім цього, в ухвалі від 01.04.2026 суд звернув увагу сторін, що пунктами 10, 11 ухвали Господарського суду Київської області від 16.01.2026 встановлено позивачу строк для поданні відповіді на відзив – 7 днів з дня отримання відзиву на позовну заяву та встановлено відповідачу строк для подання заперечень – 7 днів з дня отримання відповіді на відзиву.
Позивачем отримано відзив 30.03.2026 (з урахуванням того, що 28 і 29 вихідні дні), що підтверджується квитанцією про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС №6485265.
Відтак, останній день строку для відповіді на відзив є саме 06.04.2026.
До господарського суду надійшла відповідь на відзив 08.04.2026, тобто після закінчення строку встановленого судом для її подання.
Положеннями частини 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи те, що відповідь на відзив подана позивачем до суду із пропуском встановленого судом процесуального строку та приймаючи до уваги відсутність клопотання про продовження строку на її подання або поновлення пропущеного строку на подання відповіді на відзив, суд залишає подану позивачем відповідь на відзив без розгляду в порядку ч.2 ст.118 Господарського процесуального кодексу України.
16.04.2026 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.
Беручи до уваги вище наведене та відсутність будь-яких клопотань сторін, у яких останні заперечували проти розгляду даної справи по суті, а також зважаючи на наявність в матеріалах справи всіх документів та доказів, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного її розгляду і вирішення цього спору, суд дійшов висновку про можливість вирішення по суті наведеної справи, призначеної до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику представників сторін (без проведення судового засідання) за наявними в ній матеріалами.
Відповідно до ч.4 ст.240 Господарського процесуального кодексу України в разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
11.12.2017 складено акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на нього №580542, відповідно до якого під час виконання робіт по перевірці обліку на об`єкті споживача садівницького товариства, що розташований за адресою с. Лебедівка, який підключений до ТП №228, прилади обліку розміщені в РУ-04кв, представник відповідача – Мойсак В.Ф. прийняв на відповідальне зберігання пломби за №№ С40895279, С40895280, С40895281, С40895282, С23812245, НІК0671229, М10615431 та С40895283.
15.02.2018 між позивачем (постачальник електричної енергії) та відповідачем в особі голови правління Мойсак В.Ф. (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №220023431 (далі - договір), у пункті 4.2.3. якого встановлено, що споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.206 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб, споживання електричної енергії поза засобами обліку, інших умов визначених методикою.
Постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 324 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Приєднана потужність у точці підключення становить 410 кВА (п.1.1. договору).
Точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно акта розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін та зазначається в додатку №1 "Загальна однолінійна схема електропостачання", що є невід`ємною частиною даного договору (п.1.2. договору).
Згідно з пунктом 2.3.5. забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до розрахункових засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, до пристроїв релейного захисту, автоматики та зв`язку, до електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку, для виконання відключення та обмеження споживання у будь-який час доби.
Відповідно до додатків №1 і 3 до договору до об`єктів споживача належать об`єкт за адресою: с. Лебедівка ТП-228 КТП-1159.
09.07.2018 складено акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому №430604, відповідно до якого, під час виконання робіт по перевірці обліку на об`єкті споживача садівницького товариства, що розташований за адресою с. Лебедівка, який підключений до ТП №228, прилади обліку розміщені в РУ-04кв, знято пломбу №С40895279 та встановлено пломбу №С44344771, знято пломбу №С40895280 та встановлено №С44344772, знято пломбу №С40895281 та встановлено №С44344773, знято пломбу №С40895282 та встановлено №С44344774, знято пломбу С40895283 та встановлено С44344775, встановлено пломби №№ С23812245, НІК0671229 та М10615431. 
Відповідно до вказаного акта облік на відповідальне зберігання прийняв представник відповідача – Ісак Д.В.
У матеріалах справи відсутні наявності повноважень Ісак Д.В. представляти інтереси відповідача.
Також у матеріалах справи наявний витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань від 13.03.2026 відповідно до якого станом на 09.07.2018 предстаником відповідача – Мойсак В.Ф.
27.01.2021 позивачем без присутності відповідача складено акт №283438 контрольного огляду пломб вузла обліку останнього в ТП, відповідно до якого станом на дату складання акта існували наступні пломби №С44344775, №М10615431, №С44344773 та №С44344772.
06.04.2023 під час перевірки представниками оператора системи (позивача) дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ) виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ, за адресою: с. Лебедівка, а саме: порушено п.2.3.2, п. 2.3.4, п.5.5.5 ПРРЕЕ п.5.16.11, п.5.16.19, п.5.16.18, 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що відповідає порушенню п.5.4.2 ПРРЕЕ, а саме порушення цілісності пломбувального матеріалу на якому встановлено пломбу (пломбувальний тросик) ОСР, що закривала доступ до безоблікових частин, вторинних кіл трансформаторів струму та лічильника, про що представниками позивача за участі голови відповідача Шумаєва О.М. складено акт про порушення №046533 (далі – акт).
Суд зазначає, що акт про порушення №К046533 підписано двома представниками позивача та представником відповідача Шумаєвим О.М. із зауваженнями: «зауваження надам на комісії».
Також, в акті зазначено: пломба С44344775 зірвана (пункт 2); приєднані житлові будинки садового товариства. Перелік обладнання описати немає можливості (пункт 5); схема обліку електричної енергії відновлена, відключення не проводилось, видано акт-вимогу, опломбовано доступ (пункти 7, 8 та 9); пломба №С44344775 вилучена та укладено у пакет, опломбований пломбою № UA00084493 (пункт 10). 
У акті про порушення №К046533 у пункті 11 було зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 19.04.2023 о 14:30 год за адресою: місто Вишневе, вулиця Київська, 2в. 
19.04.2023 відбулося засідання комісії по розгляду акта №К046533 від 06.04.2023 про порушення ПРРЕЕ, оформлене протоколом №030 в якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача – Шумаєва О.М., відповідно до якого для з`ясування додаткових обставин розгляд акта про порушення перенесено на іншу дату.
26.04.2023 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №055, в якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача – Шумаєва О.М., під час якого комісією з розгляду акта про порушення вирішено провести нарахування згідно під.2 п.8.4.2 за формулою 5 ПРРЕЕ, період нарахування з 30.11.2022 по 06.04.2023 (128 днів), обсяг необлікованої електричної енергії 46934 кВт. год.
У вказаному протоколі відповідач 26.04.2023 зазначив, що з рішенням комісії не згоден.
Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії всього до сплати підлягає 296 748, 65 грн. 
Судом встановлено, що при розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії позивачем було проведено за формулою W доб. = 24 · P дог. · K сез. · K вик.,. та використано наступні вихідні данні: 
P дог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт;
K сез - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня);
K вик - коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до цих Правил). Для колективного побутового споживача коефіцієнт використання потужності K вик приймається рівним 0,4.
Позивачем виставлено відповідачу повідомлення про оплату згідно вказаного вище акта на суму 296 748, 65 грн та вказано, що його необхідно оплатити до 11.06.2023.
15.05.2023 супровідним листом за вих.№04/530/5509 від 12.05.2023 направлено на адресу відповідача вказане повідомлення, протокол комісії №055 від 26.04.2023, розрахунок до акта та рахунок до акта, на підтвердження чого до матеріалів справи долучено список №15/05/2023 та чек №5328.
Доказів отримання вказаного листа відповідачем матеріали справи не містять.
Також матеріали справи не містять доказів оплати відповідачем вартості необлікованої електричної енергії. 
Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), за результатами розгляду звернення відповідача від 06.07.2023 №06-2023, яке надійшло до НКРЕКП 10.07.2023 та зареєстроване за вхідним №14413/1-23, надано відповідь №3407/20.3/7-26 від 12.03.2026, в якій зазначено, що згідно з інформацією, наданою позивачем, експертиза вилученої пошкодженої пломби №С44344775 (пломбувального матеріалу, на якому було встановлено відповідну пломбу) не здійснювалася. При цьому, позивачем не надано інформації, яка б підтверджувала визнання споживачем факту пошкодження пломби (пломбувального матеріалу) або відмову споживача від проведення експертизи. Таким чином, враховуючи положення пункту 8.4.4 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, позивач не мав підстав для застосування положень глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ для здійснення на підставі вказаного вище акта нарахувань до моменту підтвердження факту пошкодження пломби (пломбу вального матеріалу) за результатами експертизи/відмови споживача від проведення експертизи/визнання споживачем факту пошкодження пломби (пломбувального матеріалу).
Відповідачем не сплачено вартість необлікованої електричної енергії згідно вказаного вище акта, в зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 296 748, 65 грн, 21 634, 20 грн 3% річних та 64 441, 31 грн інфляційних втрат.
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ВИСНОВКИ СУДУ
Статтею 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, в тому числі: про надання послуг з розподілу.
Відповідно до ч.1 ст.58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач має право, в тому числі, купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.
Приписами ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, в тому числі: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.
ПРРЕЕ регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Згідно із п.1.2.1. ПРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Відповідно до п.2.1.3. ПРРЕЕ ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. У разі надання послуги з приєднання до електричних мереж ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії є оператор системи.
У пункті 2.1.7. ПРРЕЕ зазначено, що в разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.
Пунктами 2.3.1.-2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку.
Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.
Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.
Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.
Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проєктних рішень.
Відповідно до п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Причиною виникнення спору в справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 296 748, 65 грн заборгованості за необліковану електричну енергію, 21 634, 20 грн 3% річних та 64 441, 31 грн інфляційних втрат.
Відповідно до пункту 2.3.4 Розділу ІІ ПРРЕЕ відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.
Згідно п.8.2.5. ПРРЕЕ (в редакції чинній на дату складання акта) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.
Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.
06.04.2023 під час перевірки представниками оператора системи (позивача) дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ) виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ, за адресою: с. Лебедівка, а саме: порушено п.2.3.2, п. 2.3.4, п.5.5.5 ПРРЕЕ п.5.16.11, п.5.16.19, п.5.16.18, 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що відповідає порушенню п.5.4.2 ПРРЕЕ, а саме порушення цілісності пломбувального матеріалу на якому встановлено пломбу (пломбувальний тросик) ОСР, що закривала доступ до безоблікових частин, вторинних кіл трансформаторів струму та лічильника, про що представниками позивача за участі голови відповідача Шумаєва О.М. складено акт про порушення №046533 (далі – акт).
Також, в акті зазначено: пломба С44344775 зірвана (пункт 2); приєднані житлові будинки садового товариства. Перелік обладнання описати немає можливості (пункт 5); схема обліку електричної енергії відновлена, відключення не проводилось, видано акт-вимогу, опломбовано доступ (пункти 7, 8 та 9); пломба №С44344775 вилучена та укладено у пакет, опломбований пломбою № UA00084493 (пункт 10). 
Суд зазначає, що акт про порушення №К046533 підписано двома представниками позивача та представником відповідача Шумаєвим О.М. із зауваженнями: «зауваження надам на комісії».
Ураховуючи приписи абз.11 п.8.2.5. ПРРЕЕ, представником споживача слід вважати особу, яку споживачем у передбаченому чинним законодавством порядку уповноважено, крім участі в процесі контрольного огляду або технічної перевірки, вносити пояснення та зауваження до акта про порушення, викладати мотиви своєї відмови від підписання акта про порушення, підписувати акт про порушення без зауважень.
У п.1.1.2. ПРРЕЕ визначено, що об`єкт - це електрифікована споруда (сукупність електрифікованих споруд на одній території) або частина електрифікованої споруди, що належить суб`єкту господарювання або фізичній особі на праві власності або користування.
У юридичній практиці посвідченням особи розуміється вчинення дій щодо встановлення особи.
За змістом ч. 3 ст. 43 Закону України "Про нотаріат" встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.
Отже, за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)", наведеного в абзацах першому і восьмому пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території (далі - об`єкт), що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено об`єкт; має можливість допуску представників оператора системи до об`єкта, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено об`єкт, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи.
При цьому ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати в акті про порушення документ, за яким відбулось встановлення особи.
До позову позивачем долучено копію паспорта громадянина України 008565377 Шумаєва О.М, що свідчить про те, що його особу було встановлено саме на підставі паспорту.
Враховуючи зазначене, посилання відповідача, що його представники не були присутніми в момент фіксації порушення спростовуються матеріали справи, а тому є необґрунтованими та безпідставними.
Судом приймаються до уваги висновки щодо застосування норм права в подібних правовідносинах, здійснені Верховним Судом та відображені в постановах від 03.08.2021 у справі №910/5998/20, від 14.09.2021, у справі №910/10536/20, від 20.09.2021 у справі №911/1122/20, від 19.07.2018 у справі №923/832/17, від 06.06.2020 у справі №916/2504/18, від 16.06.2021р. у справі №911/26/20, від 17.05.2022 у справі 910/18902/20 від 21.06.2022 у справі №912/1133/21, відповідно до котрих "за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)", наведене у підпунктах 1, 8 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: 1) має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу; 2) має можливість допуску представників оператора системи до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; 3) таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи. При цьому, ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати у акті про порушення документ, за яким відбулось встановлення особи".
Викладені вище обставини підтверджують підписання вказаних документів від імені споживача (відповідача) уповноваженою особою та обізнаність відповідача про підстави та обставини складення акта про порушення.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Суд наголошує, що вказаний акт підписаний без будь-яких зауважень чи заперечень.
26.04.2023 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №055, в якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача – Шумаєва О.М., під час якого комісією з розгляду акта про порушення вирішено провести нарахування згідно під.2 п.8.4.2 за формулою 5 ПРРЕЕ, період нарахування з 30.11.2022 по 06.04.2023 (128 днів), обсяг необлікованої електричної енергії 46934 кВт. год.
Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Щодо кваліфікації допущеного порушення відповідачем і необхідність/відсутність необхідності проведення експертизи, суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 8.4.2 ПРРЕЕ (у редакції, що діяла на дату складання акта про порушення) визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень:
1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);
2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб);
3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);
4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів);
5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку;
6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку;
7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;
8) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії;
9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.
Акт порушення містить посилання на пункт 8.4.2 ПРРЕЕ без конкретизації підпункта, водночас актом зафіксовано пошкодження цілісності пломбувального матеріалу (пломбувальний тросик), на якому встановлено пломбу №С44344775, що закривала доступ до безоблікових частин, вторинних кіл трансформаторів струму та лічильника, що надає можливість ідентифікувати підпункт пункту 8.4.2 ПРРЕЕ та застосувати відповідну норму.
Як вбачається з матеріалів справи на об`єкті відповідача на РУ-04кв була встановлена пломба №С44344775 з тавром оператора системи.
Оскільки пломбувальний дріт та пломба оператора системи забезпечують пломбування, за умови відсутності будь-яких пошкоджень обох цих елементів, зафіксований в акті зрив пломби (внаслідок роз`єднання пломбувального матеріалу - тросика) свідчить про пошкодження пломби вцілому, а отже і про відсутність пломби оператора системи, навіть при фізичній наявності і збереженні безпосередньо самого тіла пломби, оскільки через роз`єднання дроту, встановлена пломба не виконує функціонального призначення.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.09.2024 в справі № 910/14161/21
Враховуючи місце встановлення пошкодженої пломби, виявлене представниками позивача порушення на об`єкті відповідача, зафіксоване спірним актом, однозначно дозволяє його кваліфікувати виключно за підпунктом 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ.
Крім цього, підпункти 1 та 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ не є подібними, так як п. 1 застосовується у разі виявлення «порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо) … та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки)».
Доказів втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки матеріали справи не містять, вказане підтверджує неможливість застосування пп. 1 п. 8.4.2 ПРРЕЕ.
Відповідно до пункту 8.4.4 ПРРЕЕ (у редакції, що діяла на дату складання акта про порушення) факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.
У зв`язку з тим, що актом зафіксоване порушення, передбачене підпунктом 2 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, суд відхиляє доводи відповідача на відсутність проведення експертизи.
За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що нарахування спірної суми необлікованої електричної енергії було правомірно здійснено без проведення експертизи.
У зв`язку із цим, аргументи відповідача стосовно неправильного розрахунку вартості необлікованої електричної енергії через відсутність кваліфікації конкретного порушення ПРЕЕ також є необґрунтованими.
Відповідно до підпункту 1 пункту 8.4.8. ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 4 пункту 8.4.2. цієї глави, розрахований обсяг споживання необлікованої електричної енергії споживачем протягом розрахункового періоду (місяця) має бути зменшений на обсяг електричної енергії, спожитий споживачем у цьому періоді за точкою (точками) комерційного обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, відповідно до даних комерційного обліку електричної енергії. В інших випадках розрахований обсяг необлікованої електричної енергії не зменшується (п. 8.4.9. ПРРЕЕ).
За приписами п. 8.4.11. ПРРЕЕ в разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год) розраховується за формулою W доб. = 24 · P дог. · K сез. · K вик. (формула 5),. та використано наступні вихідні данні: P дог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; K сез - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); K вик - коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до цих Правил). Для колективного побутового споживача коефіцієнт використання потужності K вик приймається рівним 0,4.
Судом встановлено, що при розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії позивачем було використано наступні вихідні данні:
P – 94,00 кВт/год;
K сез . – 1;
K вик – 0,4;
Період нарахування з 30.11.2022 по 06.04.2023.
Отже, при проведені розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії позивач повністю виконав вимоги ПРРЕЕ та правомірно здійснив нарахування в сумі 296 748, 65 грн.
Згідно п.8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Позивачем виставлено відповідачу повідомлення про оплату згідно вказаного вище акта на суму 296 748, 65 грн та вказано, що його необхідно оплатити до 11.06.2023.
15.05.2023 супровідним листом за вих.№04/530/5509 від 12.05.2023 направлено на адресу відповідача вказане повідомлення, протокол комісії №055 від 26.04.2023, розрахунок до акта та рахунок до акта, на підтвердження чого до матеріалів справи долучено список №15/05/2023 та чек №5328.
Згідно із Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України N 958 від 28.11.2013, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку):
1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1;
2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2;
3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3;
4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4 
де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання;
1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.
Отже, оскільки вказані вище документи направлялись в межах Київської області, строк пересилання простої письмової кореспонденції 3 дні, відтак враховуючи положення п.8.2.7. ПРРЕЕ вказані документи отримані відповідачем 25.05.2023, та строк оплати необлікової електричної енергії настав 26.06.2023 (враховуючи, що 24 і 25 вихідні дні).
Доказів отримання вказаного пакета документів відповідачем матеріали справи не містять.
Так, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини 1, 3 статті 74 цього Кодексу).
У пунктах 8.15- 8.22 постанови Верховного Суду від 29.01.2021 у справі № 922/51/20 зазначено таке: "8.15. Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.
Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
Отже, з огляду на те що відповідач під час розгляду даної справи судом, не спростував засвідченого актом правопорушення, акт є таким, що відповідає пункту 8.2.5. ПРРЕЕ, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, документально підтвердженими, а позов в цій частині є таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
Щодо посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 11.05.2023 в справі № 922/539/22, то суд зазначає, що в справі № 922/539/22 розглядався спір про визнання недійсним рішення та скасування оперативно-господарської санкції (акта постачальника електричної енергії).
Так, у справі № 922/539/22 Верховний Суд дійшов висновку, що визначення порушення відповідно до підпункту пункту 8.4.2 ПРРЕЕ є вирішальним для того, щоб виснувати у даній справі про необхідність або відсутність необхідності проведення експертизи в силу приписів пункту 8.4.4 ПРРЕЕ. В акті про порушення встановлено порушення обліку електричної енергії: порушення передбачене пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме, порушено цілісність пломбувального матеріалу (трос) на якому встановлено пломбу. Тобто в акті вказано порушення, передбачене пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ без конкретизації підпункту, порушення якого було встановлено під час перевірки. Так, в акті про порушення зазначено про порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу. У протоколі розгляду акта про порушення зазначено про виявлення порушень, визначених підпунктом 1 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ. Надавши оцінку змісту встановлених в справі обставин та наведеного в акті порушення, суди дійшли висновку про те, що текст складеного відповідачем акта про порушення є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, як наслідок, такі недоліки акта свідчать про невідповідність його вимогам ПРРЕЕ, як документа установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який може бути підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії без необхідності проведення експертизи. У даному випадку йдеться про викладення змісту акта таким чином, що призводить до подвійного тлумачення його змісту, що впливає на визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У спірному випадку наявність достатньої підстави для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії із застосуванням зазначеної скаржником формули у пункті 8.4.11 ПРРЕЕ безпосередньо пов`язується із правильною кваліфікацією порушення і, як наслідок, необхідністю/відсутністю необхідності у зв`язку із цим проведення експертизи (про що детально зазначено вище).
У даній справі встановлено, що акт порушення містить посилання на пункт 8.4.2 ПРРЕЕ без конкретизації підпункту, водночас актом зафіксовано конкретне пошкодження, а саме пошкодження цілісності пломбувального матеріалу (тросик), на якому встановлено пломбу, також, в акті зазначено: пломба С44344775 зірвана, що надає можливість ідентифікувати відповідний підпункт пункту 8.4.2 ПРРЕЕ та застосувати відповідну норму.
Зазначена постанова Верховного Суду, на висновок щодо застосування норми права в якій посилається відповідач, була прийнята за іншої, ніж у цій справі фактично-доказової бази.
Крім цього, предметом розгляду даної справи є вимоги про стягнення вартості необлікованої електричної енергії згідно вказаного вище акта, а не спір про визнання недійсним рішення та скасування оперативно-господарської санкції (акта постачальника електричної енергії).
Судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними, схожими) є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин. 
На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/8358/19.
Правовідносини у справі № 922/539/22 не є подібними (тотожними, аналогічними, схожими) з даною справою.
Також позивачем заявлено до стягнення з відповідача 3% річних за загальний період з 12.06.2023 по 15.11.2025 в сумі 21 634, 20 грн та 64 441, 31 грн інфляційних втрат за загальний період з червня 2023 року по жовтень 2025 року.
Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3 % річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.
Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок 3% річних за загальний період з 12.06.2023 по 15.11.2025 в сумі 21 634, 20 грн зазначає, що він виконаний невірно, оскільки позивачем невірно визначено період нарахування 3% річних, так як невірно визначено строк оплати, як встановлено судом вище строк оплати розрахункових документів за необлікову електроенергію настав 26.06.2023, а тому вірним періодом нарахування 3% річних є період з 27.06.2023.
Судом здійснено власний розрахунок 3% річних, обмежуючись сумами та періодами визначеними позивачем, а саме за загальний період з 27.06.2023 по 15.11.2025, за розрахунком суду розмір 3% річних складає 21 268, 34 грн, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, в розмірі визначеному судом.
Також перевіривши наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат у розмірі 64 441, 31 грн за період з червня 2023 року по жовтень 2025 року, суд зазначає, що він виконаний невірно, оскільки, як встановлено судом вище, нерівно визначено строк оплати, а тому вірним періодом нарахування інфляційних втрат є період з липня 2023 року.
Отже, судом здійснено власний розрахунок інфляційних втрат, обмежуючись сумами та періодами визначеними позивачем, а саме за загальний період з липня 2023 року по жовтень 2025 року, так за розрахунком суду розмір інфляційних втрат за вказаний період складає 61 574,72 грн, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню в розмірі визначеному судом.
Надаючи оцінку іншим доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до п.5 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі “РуїсТоріха проти Іспанії”). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі “Проніна проти України”, в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. 
Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019, від 05.03.2020 Верховного Суду по справах №910/13407/17, №915/370/16 та №916/3545/15.
Відповідно до положень ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 Господарського процесуального кодексу України. Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно із ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З огляду на викладене вище, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду.
Підсумовуючи наведене вище, враховуючи доведення позивачем своїх позовних вимог, а відповідачем не представлення суду більш вірогідних доказів, ніж ті, які надані позивачем, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 296 748, 65 грн, 21 268, 34 грн 3% річних та 61 574,72 грн інфляційних втрат.
РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Керуючись статтями 86, 129, 233, 237 - 238, 240, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд
ВИРІШИВ:
1. Позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до Громадської організації "Садівницьке товариство "АВАКС" про стягнення 382 824, 16 грн задовольнити частково.
2. Стягнути з Громадської організації "Садівницьке товариство "АВАКС" (07360, Київська обл., Вишгородський р-н, с. Лебедівка, ідентифікаційний код 33251878) на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі (04136, м. Київ, вул. Стеценка, буд.1 А, ідентифікаційний код 23243188) 296 748 (двісті дев`яносто шість тисяч сімсот сорок вісім) грн 65 коп. осново боргу, 21 268 (двадцять одну тисячу двісті шістдесят вісім) грн 34 коп. 3% річних, 61 574 (шість одну тисячу п`ятсот сімдесят чотири) грн 72 коп. інфляційних втрат та 5 693 (п`ять тисяч шістсот дев`яносто три) грн 87 коп. судового збору.
3. В іншій частині позову відмовити.
4. Після набрання рішенням суду законної сили видати наказ. 
5. Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до апеляційної інстанції у строки передбачені ст. 256 ГПК України.

Суддя В.М. Антонова