Справа № 524/16151/25
Провадження №2/524/1497/26
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.03.2026 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Рибалка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Панченко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

01.11.2020 року між ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та відповідачем ОСОБА_1 укладено Договір №163689-КС-001 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 5 000 грн. на умовах визначених офертою, зі своєй сторони ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» направило через телекомукаційну систему одноразовий індифікатор G7641 на номер телефону, котрий боржником було відправлено. Згідно з умовами договору кредиту, сторони визначили, що плата за користування кредитом є фіксованою та становить 1,5375 % за кожен день користування кредитом. Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим, станом на 30.10.2025 утворилась заборгованість у розмірі 11 965,42 грн.
Ухвалою судді від 12.01.2026 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду у спрощеному позовному провадженні.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час, місце слухання справи був належним чином повідомлений, до суду надав відзив на позов, просить застосувати строк позовної давності, в позові відмовити.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другої статті 247 вказаного Кодексу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяв по суті, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 01.11.2020 року між ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та відповідачем ОСОБА_1 укладено Договір №163689-КС-001 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 5 000 грн. на умовах визначених офертою, що підтверджується випискою АТ КБ «ПриватБанк`з розрахунку відповідача зі своєй сторони ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» направило через телекомукаційну систему одноразовий індифікатор G7641 на номер телефону, котрий боржником було відправлено. Згідно з умовами договору кредиту, сторони визначили, що плата за користування кредитом є фіксованою та становить 1,5375 % за кожен день користування кредитом.
Відповідач не виконав своїх зобов`язань за договором. Його заборгованість за даним кредитним договором становить 11965,42 грн. і складається із заборгованості за по тілу кредита 4 773,20 грн., заборгованості за відсотками 7 192,22 грн. 
За нормою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).
Відповідно до статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ст. 526, 610, 611, 625 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII від 03 вересня 2015року (далі Закон № 675-VIII), який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних.
У статті 3 Закон №675-VIII визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
За приписами статті 11 Закону №675-VIII електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства.
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - пункт 2 статті 11 Закону № 675-VIII.
Статтею 12 Закону №675-VIII визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:
електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину;
електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом;
аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ.
Положення Закону №675-VIII передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом.
Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.
Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору - пункт 5 частини 1 статті 3 Закону № 675-VIII.
В ч.1 ст. 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Кредитні відносини передбачають наявність певних зобов`язань між сторонами, зокрема обов`язку кредитора надати кошти, а позичальника повернути кошти та сплатити проценти.
Щодо застосування позовної давності:
Відповідно до пункту 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного кодексу України, продовжуються на строк його дії. Таким чином, продовження строку позовної давності на період дії воєнного стану гарантується законом.
Відповідно до п.1 Кредитного договору термін дії договору до 21.02.2021.
Відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Як вбачається з матеріалів справи у ЄСІТС «Електронний суд», позовна заява була подано ТОВ «Бізнес Позика» до суду через ЄСІТС «Електронний суд» 17.12.2025.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» (№64/2022) в Україні було запроваджено воєнний стан з 24 лютого 2022 строком на 30 діб. У подальшому його було неодноразово продовжено.
Законом України № 2120-IX від 15.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/2120-20/ed20240903), який набрав чинності 17.03.2022, Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України було доповнено пунктом 19.
Пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України в редакції вищезазначеного Закону був викладений у наступним чином:
«У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362,559,681, 728, 786, 1293 цього Кодексу,продовжуються на строк його дії».
Пізніше, Законом України N? 3450-IX від 08.11.2023 «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/3450-20/ed20240903#n12), який набрав чинності 30.01.2024, до пункту 19 Прикінцевих та перехідних положеннь Цивільного кодексу України були внесені зміни.
У редакції вищезазначеного Закону Пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України в редакції вищезазначеного Закону був викладений у наступним чином: «У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N? 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг" позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану».
Продовження строків у свою чергу, свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні.
Аналогічна ситуація з їх зупиненням у період дії воєнного стану.
Отже, у даному випадку, враховуючи що сплив строку позовної давності при пред?явленні позову до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором припав на період дії воєнного стану в України, такий строк підлягає продовженню та зупиненню до закінчення або скасування воєнного стану в Україні.
У зв?язку з вищевикладеним, ТОВ «Бізнес Позика» звернулося до суду з позовною заявою про стягнення з відповідача заборгованості за Кредитним договором в межах встановленого законом строку позовної давності (з урахування продовження та зупинення перебігу строку позовної давності відповідно до вищезазначених норм), тому строки позовної давності не підлягають застосуванню у даній справі.
Позов поданий у межах позовної давності.
У зв?язку з цим, заява відповідача про застосування строків позовної давності у даній справі не підлягає задоволенню.
Враховуючи те, що вимоги позивача підтверджуються належними доказами, суд вважає їх обґрунтованими та доведеними.
Приймаючи до уваги те, що на момент розгляду справи відповідач не виконав своїх зобов`язань перед позивачем, суд задовольняє вимоги ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та стягує з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором №163689-КС-001 про надання кредиту(Споживчий кредит. Електронна форма) в розмірі 11 965,42 грн.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, в сумі 2422,40 грн., які складаються із судового збору.
Керуючись ст. 526, 530, 610-612, 625, 1054 ЦК України, ст. 10, 12, 81, 258, 259, 263 265, 280-284 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» (код ЄДРПОУ 41084239, 01133, Україна, місто Київ, Б. Лесі Українки, будинок, 26, офіс, 411) заборгованість за Договором №163689-КС-001 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма) від 01.11.2020 року в розмірі 11 965,42 грн. та судові витрати – судовий збір в сумі 2422,40 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складений 24.03.2026.

Суддя        Ю.В. Рибалка