справа №176/4162/25
провадження №2/176/372/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі головуючої - судді Волчек Н.Ю., розглянувши у порядку спрощеного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, - 
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Аргументуючи заявлені вимоги, зазначає, що з 08 травня 2020 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Спільне життя з відповідачем не склалося, через те що кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю. З вини обох сторін сумісне життя і збереження сім`ї стало неможливими. Подружні відносини припинені. Від шлюбу мають малолітню дитину, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на утримання яких позивач просить стягнути з відповідача аліменти в розмірі 1/3 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з моменту подачи позову і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. 
Ухвалою судді від 14 листопада 2025 року відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.
28.11.2025 від відповідача надійшов відзив на позов, де зокрема зазначає, що в частині позовних вимог про стягнення аліментів просить задовольнити. В частині розірвання шлюбу просить надати строк на примирення.
28.11.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив, де зокрема заперечує щодо надання строку на примирення. Просить відмовити у задоволенні клопотання відповідача про надання строку на примирення.
Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 28 листопада 2025 року подружжю надано строк на примирення. терміном чотири місяці. Провадження по справі зупинено до закінчення строку на примирення, а саме до 30 березня 2026 року.
Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 31 березня 2026 року провадження у справі поновлено.
Відповідач,  ОСОБА_2 , після закінчення строку на примирення, наданого сторонам, за його клопотанням, ухвалою суду від 28.11.2025 інформації про примирення суду не надав. 
Суд вважає за можливе провести розгляд справи на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 08 травня 2020 року Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис № 38 /а.с.10/.
На час розгляду справи шлюбні стосунки між сторонами припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, позивачка не бажає зберегти шлюб.
Від шлюбу сторони мають дітей –  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . /а.с. 8,9/
На даний час діти проживають із матір`ю та перебувають на її утриманні та вихованні. 
Згідно зі статтею 51 Конституції України та статті 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примус до шлюбу не допускається.
За ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Положеннями ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Зважаючи на те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємодопомоги, які є морально-правовою основою шлюбу, тому за вказаних обставин суд вважає, що подальше сімейне життя подружжя та збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, що свідчить про наявність підстав для розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи бажання позивача, суд вважає за можливе після розірвання шлюбу змінити прізвище позивача на дошлюбне - « ОСОБА_5 ».
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Постановою ВРУ № 789-ХІІ від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.
Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. 
Отже, предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
У статті 51 Конституції України та ст. 180 СК України встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Статтею 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, а також інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів (ч. 2 ст. 182 СК України).
Враховуючи, що у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження незадовільного стану здоров`я або непрацездатності відповідача, відомості про перебування на його утриманні інших осіб, тяжкого матеріального становища та інших обставин, які мають істотне значення при визначенні розміру аліментів, суд дійшов висновку про задоволення позову в межах заявлених позивачем позовних вимог в частині стягнення аліментів та стягує з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку(доходу) боржника, але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 22 жовтня 2025 року і до досягнення дітьми повноліття.
Аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову (ч. 1 ст. 191 СК України).
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
При вирішення питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд керуючись ч. 2 ст. 141 ЦПК України, покладає на відповідача судові витрати зі сплати судового збору за розірвання шлюбу, сплаченого позивачем при зверненні до суду, а також з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір за стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, від сплати якого відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена при зверненні до суду.
Керуючись ст.ст.78,81,89,141, 263-265 ЦПК України, ст.ст.110,112 СК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 08 травня 2020 року Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис № 38.
Після розірвання шлюбу позивачці змінити прізвище на дошлюбне - « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , (зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , (зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 ), аліменти на утримання дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та стягувати їх у такому розмірі щомісяця до повноліття дітей, почавши стягнення із 22 жовтня 2025 року.
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , (зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , (зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 ) понесені судові витрати у розмірі 1211,20 грн. ( за вимогою про розірвання шлюбу).
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , (зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 ) судовий збір на користь держави (за вимогою про стягнення аліментів) в розмірі 1211,20 грн.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Жовтоводського міського суду 
Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК