Справа № 583/4329/25 
Номер провадження 22-ц/816/1479/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

26 лютого 2026 року 	м.Суми	

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача: Петен Я.Л.,
суддів: Сидоренко А.П., Сізова Д.В., 
з участю секретаря судового засідання: Овчаренко М.В. 
у присутності:
представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Райз Північ» - адвоката Демчука Євгена Вікторовича,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Сумського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Райз Північ»
на ухвалу Білопільського районного суду Сумської області від 10 грудня 2025 року, постановлену у складі судді Терещенко О.І. у м. Білопілля Сумської області,
у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Райз Північ» до ОСОБА_1 , Фермерського господарства «Свєтлова» про визнання додаткової угоди до договору оренди землі укладеною, скасування запису щодо реєстрації права оренди земельної ділянки,
в с т а н о в и в:
У вересні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Райз Північ» звернулося до суду з позовом, в якому, після усунення недоліків, визначених ухвалою Білопільського районного суду Сумської області від 21 жовтня 2025 року, просило: визнати укладеною додаткову угоду від 01 грудня 2024 року до договору оренди землі б/н від 04 серпня 2017 року між ТОВ «Райз Північ» та ОСОБА_1 в редакції, визначеній у позові; визнати відсутнім у ФГ «Свєтлова» права оренди земельної ділянки площею 2,6053 га, кадастровий номер 5920687000:04:002:0511, яка розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області; скасувати запис про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки площею 2,6053 га, кадастровий номер 5920687000:04:002:0511, яка розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області, номер запису про інше речове право 60114045.
Ухвалою Білопільського районного суду Сумської області від 10 грудня 2025 року позовну заяву ТОВ «Райз Північ» до ОСОБА_1 , ФГ «Свєтлова» про визнання додаткової угоди до договору оренди землі укладеною та скасування запису про реєстрацію права оренди земельної ділянки залишено без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям у судове засідання позивача. Відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ФГ «Свєтлова», адвоката Овчаренко Я.О., про зупинення провадження у цій справі.
Постановляючи оскаржувану ухвалу в частині залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача двічі в підготовчі засідання не прибув, будучи обидва рази належним чином сповіщеним про день, час і місце їх проведення, заяву про розгляд справи без його участі не подавав, доказів поважності неприбуття у підготовчі засідання не надав.
Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду в частині залишення позовної заяви без розгляду, ТОВ «Райз Північ» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга мотивована тим, що правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Вказує, що ухвалою суду від 27 жовтня 2025 року було відкрито провадження у справі та справу призначено до підготовчого засідання на 19 листопада 2025 року о 09:30 годині з викликом сторін. 19 листопада 2025 року позивачем подано клопотання про відкладення судового засідання. Разом з тим, у матеріалах справи в електронному суді відсутні технічний запис судового засідання, протокол судового засідання, а також ухвала суду про відкладення судового засідання від 19 листопада 2025 року. Наголошує на тому, шо 19 листопада 2025 року судове засідання не було проведено, що виключає повторність неявки позивача у судове засідання, як передбачено п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для залишення позову без розгляду.
Від ФГ «Свєтлова» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому його представник, адвокат Овчаренко Я.О., просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити. Вказує, що позивач двічі не забезпечив свою участь у судових засіданнях, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення, та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності. Подання клопотання про відкладення розгляду справи не є рівнозначним участі у судовому засіданні та не усуває обов`язку сторони забезпечити реалізацію своїх процесуальних прав добросовісно. Сам по собі факт подання такого клопотання не позбавляє суд права оцінювати поведінку сторони з точки зору принципу процесуальної економії та недопущення зловживання процесуальними правами. Зазначає, що неявка позивача у призначений час у судове засідання, незалежно від стадії розгляду справи, є процесуальним фактом, який має самостійне правове значення та враховується судом при вирішені питання щодо наслідків такої поведінки. 
У судовому засіданні апеляційного суду представник ТОВ «Райз Північ», адвокат Демчук Є.В., доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити. 
Представник ФГ «Свєтлова», адвокат Овчаренко Я.О., у судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю осіб, які не з`явилися у судове засідання.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Відповідно до пункту 16 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.
Судом встановлено, що ухвалою Білопільського районного суду Сумської області від 27 жовтня 2025 року відкрито провадження у цій справі та призначено справу до підготовчого засідання на 19 листопада 2025 року о 09:30 годині з викликом сторін (а.с. 44).
19 листопада 2025 року ТОВ «Райз Північ», будучи належним чином повідомленим про дату, місце та час проведення підготовчого судового засідання (а.с. 45), через систему «Електронний суд» подало до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, оскільки товариство припинило 11 листопада 2025 року співпрацю з адвокатом Васильченко М.П., яка представляла його інтереси, та у зв`язку із необхідністю пошуку та залучення нового представника (а.с. 71).
Із протоколу судового засідання від 19 листопада 2025 року слідує, що підготовче засідання протокольною ухвалою було відкладено на 09:30 год 10 грудня 2025 року за клопотанням представника ТОВ «Райз Північ», Фесенка О.М. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось (а.с. 73).
У підготовче засідання, призначене на 10 грудня 2025 року представник ТОВ «Райз Північ» повторно не прибув, про причини неприбуття не повідомив, хоча належним чином був сповіщений про день, час і місце проведення підготовчого засідання через систему «Електронний суд» (а.с. 74, 147). Заяву про проведення підготовчого засідання без його участі також не подав.
Таким чином матеріалами справи підтверджується, що позивач двічі, 19 листопада та 10 грудня 2025 року, у судові засідання, про дату, місце та час проведення яких був повідомлений належним чином, не прибув, заяву про проведення засідання без його участі не подав. 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Згідно зі статтею 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України, яким встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до частин першої та другої статті 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах, встановлених цим Кодексом, строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (Постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.
Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.
Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.
Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20,від 10 січня 2024 року у справі № 456/1278/20, 24 травня 2024 року у справі № 1340/3738/18, від 27 червня 2024 року у справі № 450/2265/19, від 03 липня 2024 року у справі № 459/550/23.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України спрямовані на те, щоб унеможливити свавільне обмеження права особи на судовий розгляд її справи. Зокрема, вони встановлюють наслідки, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил судового провадження. Так, частина п`ята статті 223 ЦПК України дає суду можливість повернути позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21 та від 08 лютого 2024 року у справі № 990/89/23).
Правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання; повторної поспіль неявки позивача на судове засідання; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності; нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 756/7038/15-ц).
Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання (Постанова Верховного Суду від 07 липня 2023 року у справі № 522/2301/19).
У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції, встановивши, що ТОВ «Райз Північ», будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції, не з`явився (не направив представника) у підготовчі засідання, призначені на 19 листопада та 10 грудня 2025 року, чим недобросовісно розпорядився своїми процесуальними правами та сприяв затягуванню розгляду справи, і не надіслав заяви до суду про розгляд справи за відсутності його представника, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України. Колегія суддів вважає, що суд надав правильну оцінку повторній неявці належним чином повідомленого позивача як підставі для залишення позову без розгляду.
Відтак, доводи апеляційної скарги про незаконність ухвали суду першої інстанції у цій справі не знайшли свого підтвердження під час перегляду в апеляційному порядку. 
Доводи апеляційної скарги про відсутність повторності неявки у судове засідання позивача відхиляються колегією суддів, оскільки повністю спростовуються матеріалами справи. 
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 та частини 1 статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Із урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано норми процесуального права, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає. 
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-382, 389 ЦПК України 
у х в а л и в:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Райз Північ» залишити без задоволення
Ухвалу Білопільського районного суду Сумської області від 10 грудня 2025 року в оскаржуваній частині залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складене 26 лютого 2026 року.

Суддя-доповідач: Я.Л. Петен

Судді: А.П. Сидоренко

Д.В. Сізов