Справа № 991/1504/26
Провадження 1-кс/991/1521/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2026 року         м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
детектива ОСОБА_3 ,
представника власника майна ( ОСОБА_4 ) - адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні
клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) ОСОБА_6 
про арешти майна
у кримінальному провадженні №52024000000000224 від 08.05.2024
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
19.02.2026 до ВАКС надійшли клопотання-1,-2 про арешти майна від 13.02.2026 прокурора САП ОСОБА_6 (далі - прокурор) для розгляду яких відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) і протоколів передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 у судових справах №991/1504/26 (провадження №1-кс/991/1521/26), №991/1505/26 (провадження №1-кс/991/1522/26), які 19.02.2026 ухвалою суду об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/1504/26 (провадження №1-кс/991/1521/26) та 20.02.2026 здійснено їх судовий розгляд.
2. Короткий виклад клопотань і позицій учасників судового провадження.
2.1. Прокурор усі клопотання обґрунтовував зокрема таким:
«Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №52024000000000224 від 08.05.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 368 ч.4 (чинна з 04.06.2014), ст. 364 ч.2, ст. 368 ч.4 (чинна з 04.06.2014) КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у зоні діяльності Волинської митниці у 2024 році здійснювали митні оформлення бувших у використанні транспортних засобів із застосування тарифних преференцій відповідно до ст. 29 Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом (надалі - тарифні преференції) на підставі сертифікатів походження товару (надалі - сертифікат EUR.1), що надавав можливість суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності (надалі - суб`єкти ЗЕД) зменшити розмір мита з 10% до 1,8%.
Відповідно до інформації, наданої компетентними органами Республіки Польща в рамках виконання запиту про міжнародну правову допомогу встановлено, що в період 01.01.2023 по 31.12.2024 зареєстрованих записів з номерами сертифікатів, зазначених в запиті про міжнародну правову допомогу не виявлено, а транспортні сертифікати EUR.1. на запитувані транспорті засоби не видавались. Таким чином, кількість недоотриманих митних платежів при розмитненні 1916 транспортних засобів із застосування тарифних преференцій за підробленими сертифікатами EUR.1 складає понад 105 млн гривень.
Водночас керівництвом Волинської митниці організовано схему з отримання неправомірної вигоди за невжиття заходів щодо проведення митних формальностей з застосуванням тарифних преференції за підробленими сертифікатами EUR.1. До реалізації злочинного плану залучено заступника начальника відділу (у складі митного поста) митного оформлення №3 МП «Луцьк» ОСОБА_7 , фізичних осіб ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які фактично продавали суб`єктам ЗЕД бланки сертифікатів EUR.1 та отримували від них неправомірну вигоду в сумі не меншій 200 доларів США за оформлену одиницю транспортних засобів.
Так, за вказаною «злочинною схемою» у період з 01.01.2024 по 08.05.2024, у зоні діяльності МП «Луцьк» Волинської митниці із застосування тарифних преференцій розмитнено 1916 транспортних засоби, у результаті чого, розмір отриманої неправомірної вигоди може складати не менше ніж 383 200 доларів США.
З 01.09.2024 митні оформлення бувших у використанні транспортних засобів із застосування тарифних преференцій призупинено, натомість, налагоджено схему отримання неправомірної вигоди від цих же представників суб`єктів ЗЕД за не перешкоджання (сприяння) останнім у здійсненні митного оформлення транспортних засобів за заниженою митною вартістю.
Так, старший державний інспектор відділу митного оформлення №2 митного поста «Луцьк» Волинської митниці ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи за попередньою змовою з керівництвом Волинської митниці, щомісячно завчасно повідомляв ОСОБА_8 інформацію щодо осіб та сум грошових коштів, які останній повинен отримати від представників суб`єктів господарювання. Зокрема, у десятих числах місяця, ОСОБА_8 за вказівкою та з погодження ОСОБА_11 домовлявся про зустріч з ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 (ТОВ «ІКСВЕСТ» ЄРДПОУ 44803010, ТОВ «СМАРТБРОК» ЄРДПОУ 42624386), ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_3 (представник ПП «ТТТ ГРУП» ЄРДПОУ 45330025), ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_4 (ТОВ «СІТІАВТО» ЄРДПОУ 43825834), ТОВ «АВТО-МАРКЕТ ПЛЮС» ЄРДПОУ 42120370), ТОВ «ЛАКІ-БРОК» (ЄРДПОУ 41431273), ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_5 (ТОВ «ІНДЕВОР+» ЄРДПОУ 43451380), ТОВ «КАТРАН+» (ЄРДПОУ 44395076) на території м. Луцьк та отримував від вказаних осіб та інших невстановлених слідством осіб неправомірну вигоду у розмірі від 200 до 500 доларів США за оформлену одиницю транспортних засобів, частину якої за вказівкою ОСОБА_10 , передавав ОСОБА_7 .
Так, за шість місяців зазначеними суб`єктами господарської діяльності на територію України ввезено та розмитнено понад 1800 транспортних засобів, тобто в середньому 300 транспортних засобів на місяць.
Так, упродовж 2025 року зазначені службові особи Волинської митниці щомісячно одержували неправомірну вигоду від ОСОБА_16 , ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , ОСОБА_15 та інших невстановлених слідством осіб у сумі не менш ніж 100 тисяч доларів США.
Відповідно до здобутих під час досудового розслідування доказів задокументовано безпосередню причетність ОСОБА_7 , який зустрічається з ОСОБА_8 і ОСОБА_10 та отримує зібрану останнім неправомірну вигоду. Також в ході досудового розслідування встановлено, що отриману від ОСОБА_10 та ОСОБА_8 неправомірну вигоду ОСОБА_7 зберігає на другому поверсі в кабінетах 47-48, за адресою: м. Луцьк, вул. Підгаєцька, 3-Г, а у подальшому передає заступнику керівника Волинської митниці ОСОБА_17 .».
Також прокурор в усіх клопотаннях просив розглянути такі у закритому судовому засіданні.
2.2. Далі прокурор у клопотаннях просив: 
2.2.1. у клопотанні-1: «1.Накласти арешт із забороною володіння, розпоряджання та користування, з метою збереження речових доказів, на вилучені, під час обшуку офісного приміщення, яке знаходиться на другому поверсі будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , речі, які перебували у володінні ОСОБА_18 а саме: 1.1. Ноутбук марки «Lenovo», s/n 1ROEK421, на якому наявний обліковий запис «irynam». 1.2. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Max. 1.3. Ноутбук марки «ASUS», ID: PD9826SWG. 1.4. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro Max» s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-картою мобільного оператора «Kyivstar». 1.5.Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 14 Pro», серійний номер: НОМЕР_4 з сім-картою мобільного оператора «Life»,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «12.02.2026, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі №991/877/26 від 02.02.2026, проведено обшук офісного приміщення, яке знаходиться на другому поверсі будівлі, яка розташована за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, вул. Рівненська 74 та перебуває у власності ТДВ «Луцький авторемонтний завод» та в свою чергу знаходиться у фактичному користуванні ОСОБА_18 .
Під час вказаного обшуку детективами відшукано та вилучено: 1. Ноутбук марки «Lenovo», s/n 1ROEK421, на якому наявний обліковий запис «irynaM», який захищений системою логічного захисту код доступу до якої ОСОБА_18 відмовилася надати. 2. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Max», який захищений системою логічного захисту код доступу до якої ОСОБА_18 відмовилася надати. 3. Ноутбук марки «ASUS», ID: PD9826SWG, який захищений системою логічного захисту код доступу до якої володілець відмовилася надати. У зв`язку із зазначеним у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що відомості (комп`ютерні дані), які містяться на зазначених технічних пристроях, які описані в пунктах 1-3 списку вилучених речей стосуються обставин кримінального провадження, що в свою чергу зумовлює необхідність проведення судових комп`ютерно-технічних експертиз зазначених пристроїв для подолання систем логічного захисту та копіювання наявних файлів (даних). 4. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro Max» s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-картою мобільного оператора «Kyivstar», який скинутий до заводських налаштувань, тобто під час проведення обшуку ОСОБА_18 видалила з нього всі наявні файли та відомості. 5. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 14 Pro», серійний номер: НОМЕР_4 з сім-картою мобільного оператора «Life». При огляді вмісту зазначеного телефону встановлено, що власником телефону вжито дії, спрямовані на видалення інформації, яка містилася в даному пристрої до 29.01.2026 року. Водночас, в рамках зазначеного кримінального провадження детективами Національного бюро у період з 21.01.2026 по 23.01.2026 проведено ряд обшуків у осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються в рамках досудового розслідування даного кримінального провадження.
Зважаючи на викладене, у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що видалені файли та інформація з мобільних телефонів ОСОБА_18 , які зазначені в пунктах 4 та 5 даного списку вилучених речей, стосується обставин кримінального провадження, що в свою чергу зумовлює необхідність проведення судової комп`ютерно-технологічної експертизи зазначених мобільних телефонів для відновлення видалених файлів.
Зазначені мобільні телефони та ноутбуки мають безпосереднє відношення до фактичних обставин, які досліджуються у ході досудового розслідування, оскільки вони можуть містити в собі інші відомості (комп`ютерні дані), які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, при цьому для встановлення таких відомостей необхідне проведення експертного дослідження з метою подолання системи логічного захисту та відновлення видалених файлів. При цьому проведення зазначених досліджень та встановлення фактичних даних, які містяться на вилучених пристроях є неможливим без накладення арешту на таке майно та забезпечення його збереження у сторони обвинувачення…
Постановою детектива від 13.02.2026 на підставі ст. 98 КПК України, наведені вище речі визнано речовими доказами.
Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою недопущення їх перетворення та знищення і шляхом накладення на нього арешту, з метою збереження речового доказу та подальшого проведення експертного дослідження чи подолання логічного захисту іншим шляхом».
2.2.2. у клопотанні-2: «Накласти арешт, із забороною володіння, розпоряджання та користування, на вилучений під час обшуку автомобіля марки "SEAT" моделі "IBIZA", д.н.з. НОМЕР_5 , vin-код НОМЕР_6 ОСОБА_4 , мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , серійний номер: НОМЕР_9 , який належить ОСОБА_4 з метою збереження речового доказу»,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «12.02.2026, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду по справі №991/876/26 від 02.02.2026 проведено обшук автомобіля марки "SEAT" моделі "IBIZA", д.н.з. НОМЕР_5 , vin-код НОМЕР_6 , який знаходиться у власності та користуванні ОСОБА_4 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , серійний номер: НОМЕР_9 , який захищений системою логічного захисту пароль до якої ОСОБА_4 повідомити відмовився.
Зазначений мобільний телефон має безпосереднє відношення до фактичних обставин, які досліджуються у ході досудового розслідування, оскільки він містить в собі інші відомості (комп`ютерні дані), які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема в даному телефоні міститься листування в месенджері «WhatsApp» з іншими абонентами щодо діяльності ТОВ «Індевор +», ТОВ «Катран +» та ТОВ «Бітрейд», а також щодо сум можливої неправомірної вигоди, яка призначалася для передачі службовим особам Волинської митниці та способів її передачі…
Постановою детектива від 12.02.2026 на підставі ст. 98 КПК України, наведений вище мобільний телефон визнано речовим доказом.
Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою недопущення їх перетворення та знищення і шляхом накладення на нього арешту, з метою збереження речового доказу та подальшого проведення експертного дослідження чи подолання логічного захисту іншим шляхом».
2.3. В судовому засіданні детектив НАБУ ОСОБА_3 , який діяв на підставі доручення прокурора, підтримав клопотання та просив накласти арешти, долучивши копіъ ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_19 02.02.2026 у справі №991/877/26 щодо надання дозволу на обшук офісного приміщення, яке знаходиться на другому поверсі будівлі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та відповідний протокол обшуку. Водночас детектив не наполягав на проведенні закритого судового засідання.
Представник власника майна ( ОСОБА_4 ) - адвоката ОСОБА_5 заперечував, щодо накладення арешту, зазначивши, що телефон власника був оглянутий прямо під час обшуку.
Власники майна попри здійснені належним чином повідомлення не прибули в судове засідання, що не перешкоджало судовому розгляду на підставі частини 1 статті 172 КПК.
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Згідно із частиною 1 статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК передбачений арешт майна як один із заходів забезпечення кримінального провадження.
Частиною 3 статті 132 КПК визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням
3.2. Відповідно до частини 1 статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 статті 170 КПК визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті (тобто арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини 2 цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна., заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до частини 1 статті 173 КПК слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 цього кодексу.
Згідно з частиною 2 статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
3.3. Окрім того, частинами 1, 2 статті 167 КПК визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині 2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до частини 2 статті 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста. На вимогу володільця особа, яка здійснює тимчасове вилучення комп`ютерних систем або їх частин, залишає йому копії інформації з таких комп`ютерних систем або їх частин (за наявності технічної можливості здійснення копіювання) з використанням матеріальних носіїв володільця комп`ютерних систем або їх частин. Копії інформації з комп`ютерних систем або їх частин, які вилучаються, виготовляються з використанням технічних засобів, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів володільця із залученням спеціаліста. Дія абзацу п`ятого цієї частини не поширюється на випадки, якщо обіг інформації заборонено законом. Дія абзацу п`ятого цієї частини поширюється на інформацію з обмеженим доступом у частині, що не суперечить встановленому законодавством порядку обігу та захисту такої інформації.
Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено
Частиною 6 статті 173 КПК передбачено, що ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
3.4. Відповідно до статті 98 КПК, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині 1 цієї статті.
Згідно з частиною 1 статті 100 КПК, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього кодексу (тобто у разі тимчасового доступу чи накладення арешту).
3.5. Описані у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами свідчать про таке:
3.5.1. 12.02.2026 на підставі ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_19 від 02.02.2026 у справі №991/877/26 проведено обшук офісного приміщення, яке знаходиться на другому поверсі будівлі, яка розташована за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, вул. Рівненська 74 та перебуває у власності ТДВ «Луцький авторемонтний завод», та знаходиться у фактичному користуванні ОСОБА_18 , про що складено відповідний протокол, за результатами чого виявлено та вилучено зокрема: - ноутбук марки «Lenovo», s/n 1ROEK421, на якому наявний обліковий запис «irynam». - мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Max. - ноутбук марки «ASUS», ID: PD9826SWG. - мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro Max» s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-картою мобільного оператора «Kyivstar». - мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 14 Pro», серійний номер: НОМЕР_4 з сім-картою мобільного оператора «Life».
13.02.2026 постановою детектива ОСОБА_20 це майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №52024000000000224 відповідно до статті 98 КПК, оскільки: «1. Ноутбук марки «Lenovo», s/n 1ROEK421, на якому наявний обліковий запис «ігу», який захищений системою логічного захисту код доступу до якої ОСОБА_18 відмовилася надати 2. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Max», який захищений системою логічного захисту код доступу до якої ОСОБА_18 відмовилася надати 3. Ноутбук марки «ASUS», ID: PD9826SWG, який захищений системою логічного захисту код доступу до якої володілець відмовилася надати. У зв`язку із зазначеним у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що відомості (комп`ютерні дані), які містяться на зазначених технічних пристроях, які описані в пунктах 1-3 списку вилучених речей стосуються обставин кримінального провадження, що в свою чергу зумовлює необхідність проведення судових комп`ютерно-технічних експертиз зазначених пристроїв для подолання систем логічного захисту та копіювання наявних файлів (даних). 4. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro Max» s/n CV4FG91 WON, IMEI: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , 3 сім- картою мобільного оператора «Kyivstar», який скинутий до заводських налаштувань, тобто під час проведення обшуку ОСОБА_18 видалила з нього всі наявні файли та відомості. 5. Мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 14 Pro», серійний номер: НОМЕР_10 з сім-картою мобільного оператора «Life». При огляді вмісту зазначеного телефону встановлено, що власником телефону вжито дії, спрямовані на видалення інформації, починаючи з 29.01.2026 року. Водночас, в рамках зазначеного кримінального провадження детективами Національного бюро у період з 21.01.2026 по 23.01.2026 проведено ряд обшуків у осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються в рамках досудового розслідування даного кримінального провадження. Зважаючи на викладене, у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що видалені файли та інформація з мобільних телефонів ОСОБА_18 , які зазначені в пунктах 4 та 5 даного списку вилучених речей, стосується обставин кримінального провадження, що в свою чергу зумовлює необхідність проведення судової комп?ютерно-технологічної експертизи зазначеного мобільного телефону для відновлення видалених файлів.»
13.02.2026 постановою детектива ОСОБА_20 призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, яким надано на дослідження зазначені мобільні телефони та ноутбуки.
3.5.2. 12.02.2026 на підставі ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_19 від 02.02.2026 у справі №991/873/25 проведено обшук транспортного засобу марки «SEAT» моделі «IBIZA», д.н.з. НОМЕР_11 , vin-код НОМЕР_6 , що перебуває у власності та знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_4 , про що складено відповідний протокол, за результатами чого виявлено та вилучено: - мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , серійний номер: НОМЕР_9 .
12.02.2026 постановою детектива ОСОБА_20 , це майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №52024000000000224 від 08.05.2024 відповідно до статті 98 КПК, оскільки «Під час вказаного обшуку детективами відшукано та вилучено: мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro», IMEI: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , серійний номер: НОМЕР_12 , який захищений системою логічного захисту пароль до якої ОСОБА_4 повідомити відмовився. Разом з тим, під час огляду вмісту зазначеного телефону детективами встановлено, що в месендждері (застосунку) «WhatsApp» ОСОБА_4 : 1) є учасником бесіди під назвою «Розраховані авто», в якій він та інші учасники (зокрема ОСОБА_15 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 обговорюють діяльність ТОВ «Індевор +», ТОВ «Катран +», а також обговорюють «рибалку», що відповідно до матеріалів кримінального провадження може означати передання неправомірної вигоди службовим особам Держмитслужби; 2) спілкується з абонентом, підписаним в його телефоні як « ОСОБА_23 » та повідомляє про надання неправомірної вигоди службовим особам Держмитслужби; 3) спілкується з абонентом, підписаним в його телефоні як « ОСОБА_24 » (номер телефону НОМЕР_13 ) та запитує коли везти та передавати неправомірну вигоду службовим особам Держмитслужби; 4) спілкується з абонентом, який користується номером мобільного телефону НОМЕР_14 , зокрема отримує від цього абонента повідомлення із зображенням таблиці де містяться відомості про ТОВ «Індевор +», ТОВ «Катран +» та ТОВ «Бітрейд» разом з числовими позначеннями, які можуть означати кількість розмитнених автомобілів та вартість такого розмитнення та домовляється з таким абонентом про зустріч, 5) спілкується з абонентом, який користується номером мобільного телефону НОМЕР_15 , зокрема домовляється про зустріч. Відповідно до матеріалів кримінального провадження вказаним номером телефону користується ОСОБА_8 ».
13.02.2026 постановою детектива ОСОБА_20 призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, яким надано на дослідження зазначений телефон.
3.5.12. 13.02.2026 (тобто в межах строку, визначеного частиною 5 статті 171 КПК) до ВАКС направлені поштовими відправленнями №0304900323254, №0304900323265 оператора поштового зв`язку «Укрпошта» відповідні клопотання, після чого 19.02.2026 такі розподілені слідчому судді.
3.6. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. В той же час обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (наприклад, рішення ЄСПЛ у справі «Беєлер проти Італії» від 05.01.2000, заява № 33202/96), та будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, заява № 8793/79).
Дослідивши клопотання з доданими матеріалами, слідчий суддя вважає, що належним чином обґрунтована відповідність майна, на яке прокурор та детектив просили накласти арешти, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК (тобто до речових доказів), водночас необхідно провести відповідні експертні дослідження, пов`язані з подоланням наявних систем логічного захисту, й тому наявна належна правова підстава арешту зазначеного майна.
Належить зазначити, що КПК не вимагає для накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям речових доказів, наявності обґрунтованої підозри, тобто таке майно дозволяється вилучати та арештовувати незалежно від статусу його власника та місця відшукання, оскільки в іншому випадку не буде досягнута мета застосування такого заходу, а саме запобігання можливості протиправного відчуження, знищення, приховання цього майна.
Слідчий суддя зазначає, що втручання у право власності власників майна пов`язано із здійсненням кримінального провадження щодо особливо тяжких і тяжкого корупційних кримінальних правопорушень, тому таке обмеження права власності не є свавільним та відповідає вимогам законності із дотриманням справедливого балансу між суспільним інтересом та захистом права власності особи, й застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна необхідне для досягнення мети цього кримінального провадження.
Окрім того, в цьому випадку належить обмежити права власності в частині користування, розпорядження майном та його відчуження з метою запобігання його зміні чи знищенню, оскільки право користування визначає можливість добування корисних властивостей речей для задоволення потреб власника чи інших осіб, розпорядження майном - це можливість його власника визначати долю такого майна, що зокрема полягає в можливості зміни фізичної сутності майна аж до його повного знищення або шляхом відмови від права на майно, а право відчуження полягає у можливості переходу прав власності від однієї особи до іншої.
3.7. Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання та з метою збереження речових доказів накласти арешти на майно, зазначене у резолютивній частині ухвали.
Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 309, 369-372, 532 КПК суд
ПОСТАНОВИВ: 
1. Задовольнити клопотання.
2. Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування таким майном:
1) вилученим 12.02.2026 за результатами проведення обшуку офісного приміщення, яке знаходиться на другому поверсі будівлі, за адресою: АДРЕСА_1 , яким користується ОСОБА_18 (народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 РНОКПП НОМЕР_16 ), а саме:
- ноутбук марки «Lenovo», s/n 1ROEK421, на якому наявний обліковий запис «irynam».
- мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Max, 
- ноутбук марки «ASUS», ID: PD9826SWG,
- мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro Max» s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-картою мобільного оператора «Kyivstar».
- мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 14 Pro», серійний номер: НОМЕР_4 з сім-картою мобільного оператора «Life».
2) вилученим 12.02.2026 за результатами проведення обшуку транспортного засобу марки «SEAT» моделі «IBIZA», номерний знак НОМЕР_11 , VIN НОМЕР_6 , яким користується ОСОБА_4 (народився ІНФОРМАЦІЯ_7 РНОКПП НОМЕР_17 ), а саме:
- мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 16 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_18 , IMEI2: НОМЕР_8 , серійний номер: НОМЕР_9 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку впродовж п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала про накладення арешту виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Оскарження такої ухвали в апеляційному порядку зупиняє набрання нею законної сили, проте не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали оголошений 24.02.2026.
Слідчий суддя ОСОБА_1 ___________