Справа № 303/5146/25

П О С Т А Н О В А
Іменем України

07 квітня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.
суддів: Кожух О.А., Собослоя Г.Г.
з участю секретаря судового засідання: Савинець В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Павло Петрович, на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 січня 2026 року про залишення позову без розгляду, постановлену головуючим суддею Заболотним А.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Другої Мукачівської державної нотаріальної контори, Міністерства юстиції України про визнання недійсність постанови та скасування обтяження

встановив:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Другої Мукачівської державної нотаріальної контори, Міністерства юстиції України про визнання недійсність постанови та скасування обтяження.
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 07.07.2025 відмовлено у відкритті провадження у вищевказаній цивільній справі.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 28.10.2025 ухвалу судді Мукачівського міськрайонного суду від 07.07.2025 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 04.12.2025 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 08.12.2025 відкрито провадження у цій справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 09.01.2026 року.
У підготовче засідання, призначене на 09.01.2026 та в наступне підготовче засідання 28.01.2026, позивач та його представник не з`явилися, про час, дату і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причину неявки суд не повідомили.
Підтвердженням належного повідомлення позивача та його представника про час, дату і місце розгляду справи є відповідні довідки про доставлення судових документів в електронний кабінет системи «Електронний суд» адвоката Мельник П.П.
Від позивача та його представника до суду заяви про розгляд справи без їхньої участі в суді першої інстанції не надходило.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 січня 2026 року позовну заяву ОСОБА_1 до Другої Мукачівської державної нотаріальної контори, Міністерства юстиції України про визнання недійсність постанови та скасування обтяження – залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник П.П, оскаржила таку в апеляційному порядку.
Вказує, що неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання. У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду.
Посилаючись на висновки Верховного Суду у справі №759/15271/17, вказує, що застосування вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у даному випадку є неможливим, з огляду на те, що залишення позову без розгляду може бути лише в тому випадку, якщо позивач був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме у судове засідання, а не в підготовче. 

У відзиві на апеляційну скаргу Міністерство юстиції просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.
Вказує, що апелянт помилково вважав, що залишення позову можливе лише у разі повторної неявки в судове засідання по суті. Однак, вимоги п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України прямо передбачає можливість залишення позову без розгляду у разі неявки позивача як у підготовче, так і в судове засідання.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що така не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).
Відповідно до ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Мельник П.П. про час і місце підготовчого судового розгляду, яке було призначено на 09.01.2026 та на 28.01.2026 не з`явилися, про час, дату і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причину неявки суд не повідомили.
Підтвердженням належного повідомлення позивача та її представника про час, дату і місце розгляду справи є відповідні довідки про доставлення судових документів в електронний кабінет системи «Електронний суд» адвокату Мельнику П.П.
Отже, вбачається, що належним чином повідомлений позивач та її представник повторно не з`являлися у підготовче судове засідання.
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.
При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача чи його представника, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.
Відтак, оскільки належним чином повідомлений позивач та її представник повторно не з`явилися в підготовче судове засідання, то відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд першої інстанції правильно залишив без розгляду позов ОСОБА_1 .
Доводи апелянта про те, що залишення позову без розгляду може бути лише в тому випадку, якщо позивач був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме у судове засідання, а не в підготовче, є помилковими, оскільки такі не відповідають вимогам п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.
Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції.
Згідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін як таку, що постановлена з дотриманням норм процесуального та матеріального права.
Враховуючи вищенаведене та керуючись нормами статей 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Павло Петрович, залишити без задоволення.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 січня 2026 року про залишення позову без розгляду, залишити без змін. 

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 13 квітня 2026 року

Суддя-доповідач

Судді