ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
65618, м. Одеса, просп. Шевченка, 29, тел.: (0482) 307-983, e-mail: inbox@od.arbitr.gov.ua
веб-адреса: http://od.arbitr.gov.ua
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
"16" квітня 2026 р.	м. Одеса 	Справа № 916/2327/25	

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О., 
секретар судового засідання Чуйко О.О. 
розглянувши справу за позовом: керівника Бериславської окружної прокуратури (вул. Героїв України, 223, м. Берислав, Херсонська обл., 74300) в інтересах держави в особі 1) Херсонської обласної військової адміністрації (Херсонська обласна державна адміністрація) (площа Свободи, 1, м. Херсон, 73003) 2) Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (площа Свободи, 1, м. Херсон, 73000) 
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю “Споруда 2017” (вул. Олега Малицького, 42, м. Знам`янська, Кіровоградська обл., 27400)
про стягнення 518308,90 грн, 
за участю представників учасників справи:
прокурор: Наумова Т.О.;
від позивача-1: Шмиголь Ф.Д.; 
від позивача-2: Руденко В.І.;
від відповідача: Базалюк О.Ю.  

УСТАНОВИВ:

Керівник Бериславської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Херсонської обласної військової адміністрації (Херсонська обласна державна адміністрація) та Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю “Споруда 2017”, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача-2 збитки в сумі 518308,90 грн.

Позиції учасників справи 
В обґрунтування підстав позову прокурор посилається на обставину завищення вартості виконаних відповідачем робіт за укладеним з Департаментом будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації, правонаступником якого є позивач-2, договором підряду від 23.11.2018 № 156/1, що призвело до спричинення збитків державі, адже фінансування виконання робіт по капітальному ремонту здійснювалось за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам. У зв`язку з тим, що позивачі, які у спірних правовідносинах наділені повноваженнями для захисту інтересів держави, не вчинили дій, з метою стягнення збитків з відповідача, прокурор звернувся до суду з позовом в порядку ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”. 
30.06.2025 Херсонською обласною військовою адміністрацією (Херсонською обласною державною адміністрацією) були подані суду письмові пояснення (а.с. 125-136, т.2), в яких позивач-1 позов прокурора підтримав у повному обсязі. 
02.09.2025 відповідачем був поданий суду відзив на позовну заяву (а.с. 1-9, т.3), в якому останній просить суд відмовити прокурору у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з таких підстав: відповідач наголошує, що роботи за договором були прийняті Департаментом будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (замовником) і представником технічного нагляду; акти на закриття прихованих робіт та акти приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2018 року підтверджують факт того, що виконані ТОВ «Споруда 2017» роботи по капітальному ремонту проїзної частини прийняті замовником, є якісними та виконані у відповідності з проєктною документацією, стандартами, будівельними нормами і правилами, а також технічними умовами; відповідач звертає увагу суду на тому, що з моменту завершення робіт на виконання договору № 156/1 від 23.11.2018 та до цього часу (впродовж 7 років) замовник не звертався до відповідача (генпідрядника) з будь-якими претензіями щодо недоліків (дефектів) виконаних робіт по капітальному ремонту проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовка Херсонської області та на адресу відповідача не надходило жодних актів про виявленні недоліки; відповідач наголошує, що роботи по договору ТОВ «Споруда 2017» виконувались з 07.12.2018 по 10.12.2018, а будівельно-технічна експертиза була проведена експертом у листопаді 2019 року, що не відповідає пункту 21.9. Змін № 1 ДБН В.2.3-4:2015; відповідач заперечує дані висновку експерта, вказуючи, що відповідач мав виконати роботи з улаштування покриття з гарячих асфальтобетонних сумішей асфальтобетонноукладником при ширині смуги до 3,5 м (верхнього шару товщиною 50 мм); у висновку експерта № 32-БТ від 15.11.2019 не зазначено в яких саме місцях було здійснено вирубки кернів та якою глибиною, оскільки посередині приїжджої частини та на узбіччі може бути різна товщина асфальтобетонного покриття дороги; відповідач вказує, що натурний огляд експертом проводився через 11 місяців після виконання відповідачем робіт, а тому відповідач не може нести відповідальність за збереження майна, яке знаходиться у загальному доступі після виконання та прийняття робіт замовником, зокрема, нових бортових каменів; наявні у висновку експерта зображення вул. Чкалова не відображають усієї площі об`єкта будівництва, на якій ТОВ «Споруда 2017» виконувало роботи по договору № 156/1 від 23.11.2018.
У відповіді на відзив прокурор наголосив про таке (а.с. 24-37, т.3): здійснення при виконанні робіт технічного нагляду залученим фахівцем не відміняє обставини того, що відповідач отримав за рахунок бюджету кошти за роботи, які фактично не були виконані; протиправна поведінка відповідача у спірних правовідносинах полягала у внесенні в офіційні документи, зокрема в акт №1 приймання виконаних будівельних робіт, відомостей про роботи, що не виконувалися; внаслідок протиправних дій відповідача у позивача виникли підстави для перерахування бюджетних коштів за виконання будівельних робіт, які не було виконано у повному обсязі (причинний зв`язок); розмір спричинених збитків підтверджується висновком експерта; відповідач безперечно був обізнаним, що відомості в акті не відповідають дійсності, а також про те, що ним неналежно виконано зобов`язання за договором; позивач-2 не був та не міг бути обізнаний про недоліки у виконаних роботах, оскільки частина робіт, які були визначені технічним завданням, є прихованими роботами, їх неможливо оглянути під час приймання об`єкту, не володіючи при цьому відповідними знаннями та навичками; прокурор наголошує, що поданий до матеріалів справи висновок експерта є належним доказом, який підтверджує обставину невиконання відповідачем у повному обсязі та спричинення майнової шкоди державі; прокурор стверджує, що положення п. 21.9 ДБН В.2.3- 4:2015 Автомобільні дороги –Зміна №1 поширюються лише на замовника та виконавця за договором та не унормовують інші випадки (підстави) відбору зразків проведених, зокрема, експертом в рамках експертного дослідження у кримінальному провадженні; ДБН В.2.3-4:2015 визначають мінімально допустимий строк придатності асфальтобетонного покриття - 3 роки, а тому проведена експертиза у межах визначеного 3-х річного терміну відбирання кернів для дослідження є такою, що відповідає вимогам законодавства; у акті виконаних робіт № б/н за грудень 2018 року на суму 1408187,00 грн зазначено, що підрядником було виконано: у пунктах 1-2 знімання асфальтобетонних покриттів доріг за допомогою машин для холодного фрезерування асфальтобетонних покриттів на глибину 3 см на загальній площині – 2056 м2; у пункті 5 улаштування вирівнювального шару з асфальтобетонної суміші із застосуванням укладальників асфальтобетону середньою висотою 3 см на загальній площині – 2056 м2 (як передбачено відомістю об`ємів будівельних, монтажних та спеціальних будівельних робіт в робочому проекті пункт 2.4); у пункті 7 улаштування покриття з гарячих асфальтобетонних сумішей асфальтоукладальником при ширині смуги до 3,5 м (верхнього шару товщиною 50 мм) на загальній площині – 2056 м2; виходячи із наведених даних у акті виконаних робіт № б/н за грудень 2018 року на суму 1498187,00 грн, товщина нового асфальтобетонного покриття по вул. Чкалова на площі 2056 м 2 повинна становити 8 см, натомість, товщина асфальтобетону у кернах становила 4 см, 6 см та 5 см, що в середньому дорівнює товщині асфальтобетону- 5 см; відсутність бортових каменів виявлено у гарантійні строки, визначені у договорі будівельного підряду; прокурор наголошує, що матеріалами справи підтверджено понесення замовником збитків у вигляді втрати його майна (грошей) – різниці між сплаченою сумою коштів і сумою, на яку було виконано роботи і яка, фактично, і мала бути отримана підрядником, а протиправна поведінка відповідача полягала у порушенні взятого ним на себе зобов`язання, а також у тому, що таке порушення було вчинено саме з його вини, що встановлено наявними у справі доказами, зокрема матеріалами кримінального провадження та ухвалою суду, при цьому, акти виконаних робіт були підписані у тому числі і представниками ТОВ «Споруда 2017».
17.10.2025 відповідачем були подані суду письмові заперечення на відповідь на відзив (а.с. 53-61, т.3), в яких останній додатково наголосив про таке: відповідач вважає, що матеріали об`єднаного кримінального провадження № 42019231090000006 від 13.02.2019 та № 42020231090000011 від 29.01.2020, а також матеріали кримінальної справи № 954/378/21 відносно Шаталова Ю.В. не можуть бути доказами у справі № 916/2327/25; якщо припустити, що відступи від умов договору № 156/1 від 23.11.2018 були наявні, то позивач-2 мав про це повідомити негайно у відповідності до ч. 3 ст. 853 ЦК України, натомість, до звернення прокурора з позовом до суду жодних претензій відповідачу не висунуто, про кримінальні провадження товариство не було обізнано; посилання Херсонської обласної прокуратури на норми пункту 12.8 ДБН В.2.3-5:2018 не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки єдиними ДБН, що встановлюють строк, протягом якого можливо перевірити якість асфальтобетонного покриття, є ДБН В 2.3-4:2015, які входять до складу ДБН 2.3.4., а саме п. 21.9 даних ДБН; ТОВ «Споруда 2017» не було повідомлено про проведення експертизи та не було надано можливості подати докази, пояснення, здійснити об`єктивне дослідження та відібрання кернів в інших місцях дорожнього покриття; судова будівельно-технічна експертиза, за результатами якої складено висновок експерта № 32-БТ від 15.11.2019, проводилась в межах кримінального провадження № 42019231090000006 саме відносно Шаталова Ю.В.; відповідач вважає, що Бериславська окружна прокуратура не мала права звертатись до суду із позовною заявою до ТОВ «Споруда 2017» про стягнення 518308,90 грн в інтересах Херсонської обласної військової адміністрації (Херсонська обласна державна адміністрація) та Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації, адже Херсонською обласною військовою адміністрацією на запит прокурора було зазначено, що остання не є стороною договору № 156/1 від 23.11.2018, а Департаментом інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації надано дозвіл на звернення до суду із позовною заявою саме до ОСОБА_1 , а не до ТОВ «Споруда 2017».
30.03.2026 прокурором були подані суду письмові пояснення, в яких останній зробив розрахунок заподіяних збитків, завданих Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації за актом приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) б/н за грудень 2018 року в частині улаштування покриття з гарячих асфальтобетонних сумішей асфальтоукладчиком при ширині смуги до 3,5 м (верхнього шару товщиною 50 мм), з урахуванням позицій: прибуток (6,8), адміністративні витрати (1,23) та єдиний податок 5 %. За розрахунком прокурора, всього вартість невідповідності будівельних робіт складає 454407,78 грн.
31.03.2026 відповідачем була подана суду заява про застосування до вимог прокурора строку позовної давності. Так, у цій заяві відповідач наголосив, що керівник Бериславської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі позивачів лише 12.06.2025, а отже пропустив встановлений статтею 863 ЦК України річний строк звернення до суду, який не був продовжений відповідно до положень Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України на період карантину та воєнного стану. 
У поданих суду 14.04.2026 запереченнях на вищевказану заяву відповідача прокурор наголосив, що ст. 884 ЦК України, якою регулюється питання щодо гарантій якості у договорі будівельного підряду, встановлено, що гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом, тоді як пунктом 14.4. договору сторони узгодили гарантійний строк на влаштоване покриття (згідно з ДБН В.2.3-4:2015 та ДСТУ 2587:2010) не менше 5 років. В цей же час, як наголошує прокурор, оскільки роботи з розливання бітуму та улаштування покриття з гарячих асфальтобетонних сумішей асфальтоукладчиком при ширині смуги до 3,5 м (верхнього шару товщиною 50 мм) є прихованими роботами, які неможливо було встановити шляхом візуального огляду під час прийняття замовником робіт, останній не міг заявити про відповідні недоліки під час прийняття робіт. При цьому прокурор вважає, що у спірних правовідносинах підлягають застосуванню загальні строки позовної давності – 3 роки від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила та ці строки були продовжені на час дії карантину та воєнного стану в України. Також прокурор зазначає, що у спірних правовідносинах не підлягає застосуванню обмежена позовна давність, оскільки проїзна частина вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовка Херсонської області відноситься до категорії «Інженерні споруди». 
При розгляді справи по суту прокурор та позивачі позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити. Представник відповідача щодо позовних вимог прокурора заперечив, просив суд відмовити у їх задоволенні в повному обсязі. 

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.06.2025 позовну заяву керівника Бериславської окружної прокуратури Херсонської області було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 916/2327/25; постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи; призначено у справі підготовче засідання на 11 липня 2025 року о 10:45. 
Ухвалами суду від 25.06.2025 та від 03.07.2025 судом були задоволені клопотання позивачів про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції. 
11.07.2025 суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів; відклав підготовче засідання у справі на 02 вересня 2025 року о 10:25.
Ухвалою суду від 01.09.2025 судом задоволено клопотання відповідача про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції. 
Підготовче засідання 02.09.2025 о 10:25 не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Бездолі Д.О. на лікарняному. Ухвалою суду від 08.09.2025 судом було призначено підготовче засідання у справі на 23 вересня 2025 року о 10:25.
23.09.2025 суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання у справі на 17 жовтня 2025 року об 11:00, а 17.10.2025 – на 07 листопада 2025 року о 15:15. 
07.11.2025 суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 27 листопада 2025 року о 14:00.
27.11.2025 суд протокольною ухвалою оголосив перерву у судовому засіданні до 16 грудня 2025 о 10:00.
Судове засідання 16.12.2025 о 10:00 не відбулось, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одесі та Одеській області повітряної тривоги. Ухвалою суду від 16.12.2025 суд призначив судове засідання у справі на 20 січня 2026 року о 10:00.
20.01.2026 суд протокольною ухвалою оголосив перерву у судовому засіданні до 05 лютого 2026 року о 09:45. 
Під час судового засідання 05.02.2026 виникла технічна проблема, пов`язана з тривалим нестабільним з`єднанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС (ВКЗ), у зв`язку з чим проведення засідання виявилось неможливим. Ухвалою суду від 06.02.2026 судом було призначено судове засідання у справі на 24 лютого 2026 року о 09:50.
Далі судом оголошувались перерви у судових засіданнях при розгляді справи по суті: 24.02.2026 – до 06 березня 2026 року о 10:30; 06.03.2026 – до 20 березня 2026 року о 10:30; 20.03.2026 – до 27 березня 2026 року об 11:15; 27.03.2026 – до 31 березня 2026 року о 12:30; 31.03.2026 – до 16 квітня 2026 року о 12:20. 
У судовому засіданні 16.04.2026 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Обставини справи 
23.11.2018 між Департаментом будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (нова назва – Департамент інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Споруда 2017” (генпідрядник) був укладений договір на закупівлю робіт за рахунок бюджетних коштів № 156/1 (а.с. 118-121, т.1), згідно з п. 1.1., 1.2. якого замовник доручає, а генпідрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов договору виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Капітальний ремонт проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовська Херсонської області (далі – об`єкт). 
Пунктом 3.1. договору визначено, що договірна ціна робіт визначається на основі твердого кошторису, який є невід`ємною частиною договору (додаток № 1) і складає 1435527,37 грн без ПДВ. 
Відповідно до п. 11.1. договору фінансування робіт (будівництва об`єкта) здійснюється за рахунок таких коштів: субвенцію з державного бюджету місцевим бюджетам 531771,37 грн без ПДВ; кошти співфінансування місцевого бюджету в сумі 903756,00 грн без ПДВ. 
Згідно з п. 12.1., 12.2., 12.3., 12.4. договору розрахунки за виконані роботи здійснюються із урахуванням положень Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 на підставі акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3). Генпідрядник визначає обсяги та вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, готує акт і довідку та подає їх разом з виконавчою документацією для підписання замовнику. Замовник підписує подані генпідрядником документи, що підтверджують виконання робіт або обґрунтовує причини відмови їх підписання. Вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, визначається в межах вартості робіт, передбачених твердою договірною ціною, із урахуванням виконаних обсягів робіт та їх вартості за одиницю виміру. 
За змістом п. 14.1., 14.3., 14.4., 14.5., 14.6., 14.7. договору відносини сторін, пов`язані із забезпеченням гарантійних строків якості робіт (експлуатації об`єкта) та усунення виявлених недоліків (дефектів) регулюються положеннями Загальних умов. Виконані роботи повинні відповідати діючим в Україні стандартам для відповідного виду робіт. Генпідрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва показників, визначених у проектній документації та можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору з гарантійними строками згідно з ДБН В.2.3-4:2015 (на влаштоване покриття – не менше 5 років) та ДСТУ 2587:2010. У разі виявлення протягом гарантійних строків у закінчених роботах (об`єкті будівництва) недоліків (дефектів) замовник після їх виявлення повідомляє про це генпідрядника і запрошує його для складання акту про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Якщо генпідрядник не з`явиться без поважних причин у визначений у запрошенні строк, замовник має право залучити до складання акту незалежних експертів, повідомивши про це генпідрядника. Акт, складений без участі генпідрядника, надсилається йому для виконання. Генпідрядник зобов`язаний за власний рахунок усунути залежні від нього недоліки (дефекти) в строки та в порядку, визначені в акті, про їх усунення повідомити замовника. Якщо генпідрядник не забезпечить виконання цієї вимоги або порушує строки її виконання, замовник має право прийняти рішення, попередньо повідомивши про нього генпідрядника, про усунення недоліків (дефектів) власними силами або із залученням третіх осіб із відшкодуванням витрат та одержаних збитків за рахунок генпідрядника. Строк гарантії збільшується на період, протягом якого роботи з усунення недоробок заважали нормальній експлуатації результату робіт за даним договором. 
Відповідно до підп. 15.4.5. п. 15.4. замовник має право, зокрема, вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених генпідрядником порушень. 
Пунктом 18.2. визначено, що договір набуває чинності з моменту його укладання, у частині зобов`язань щодо будівництва об`єкта діє до 31.12.2018, а у інших частинах – до повного виконання сторонами своїх зобов`язань по договору.
Додатком до договору сторони затвердили договірну ціну в розмірі 1435527,37 грн (а.с. 117, т.1), а до виконання робіт був затверджений дефектний акт капітального ремонту проїзної частини (а.с. 115, т.1). 
28.11.2018 між позивачем-2 (замовник) та ФОП Шаталовим Ю.В. (виконавець) був укладений договір на виконання технічного нагляду № 174 (а.с. 122-123, т.1), за умовами якого замовник доручив, а виконавець зобов`язався здійснити технічний нагляд за виконанням підрядними організаціями робіт з капітального ремонту проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої), селище Нововоронцовка Херсонської області. Цей договір набрав чинності з моменту його підписання строком до 31.12.2018, але не припиняє своєї дії до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. 
Як вбачається з матеріалів справи (а.с. 26-29, 32-34, т.1), між позивачем-2 та відповідачем при виконанні договору підряду були підписані акти приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2018, а саме: на суму 12982,33 грн; на суму 1408187,00 грн; на суму 14358,04 грн. Отже, позивачем-2 були прийняті виконані відповідачем роботи за договором на загальну суму 1435527,37 грн. Також, між позивачем-2 та відповідачем 10.12.2018 була підписана довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2018 (а.с. 116, т.1) на суму 1435527,37 грн. 
При цьому, між представником відповідача та Шаталовим Ю.В. були підписані акти на закриття прихованих робіт № 1 та № 2 (а.с. 30-31, т.1), якими встановлено відсутність обставин відхилення від проєктної документації при виконанні відповідних робіт. 
Відповідно до наявних у справі банківських виписок по рахунку відповідача (а.с. 37-57, т.1) та позивача (а.с. 174-177, т.1), а також виписок щодо проведених трансакцій 12.12.2018 за № 121092764 та № 121093811 (а.с. 113-114, т.1), позивачем-2 було перераховано на рахунок відповідача грошові кошти у розмірі 531771,37 грн та 903756,00 грн. Отже, прийняті за вищевказаними актами роботи по договору позивачем-2 були оплачені в повному обсязі на загальну суму 1435527,37 грн. 
На підтвердження обставини щодо здійснення фінансування робіт за договором від 23.11.2018 № 156/1 за рахунок бюджетних коштів прокурором до матеріалів справи долучені відповідні рішення та додатки до рішень Херсонської обласної ради, Нововоронцовської селищної ради та Нововоронцовської районної ради (а.с. 35, 128-149, т.1; а.с. 39-49, т.2), а також договори про передачу субвенцій на проведення видатків місцевих бюджетів: від 25.09.2018 № 228, укладений між Нововоронцовською районною радою та Херсонською обласною радою; від 24.11.2018 № 222, укладений між Нововоронцовською селищною радою та Херсонською обласною радою; від 25.09.2018 № 229, укладений між Нововоронцовською районною радою та Херсонською обласною радою; від 20.07.2018 № 4, укладений між Нововоронцовською селищною радою та Нововоронцовською районною радою (а.с. 124-127, т.1). 
В цей же час, розпорядженням голови Херсонської обласної державної адміністрації від 24.10.2019 № 715 (а.с. 50-52, т.2), зокрема, перейменовано Департамент будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації на Департамент інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації, тим самим визначивши його правонаступником повноважень управління транспортно-комунікаційної інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації, Департаменту будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації в частині управління дорогами місцевого значення. 
Водночас, 09.05.2025 та 13.05.2025 у порядку ст. 23 Закону «Про прокуратуру» прокурором Великоолександрівського відділу Бериславської окружної прокуратури Херсонської області були направлені запити до страшного групи прокурорів у об`єднаних кримінальних провадженнях № 42019231090000006 від 13.02.2019 та № 42020231090000011 від 26.01.2020 для отримання дозволу на частковий доступ до матеріалів досудового розслідування (а.с. 162-165, т.1). 
У відповідь на вищевказаний запит старшим групи прокурорів було надано дозвіл про надання можливості на розголошення відомостей досудового розслідування у вказаних кримінальних провадженнях (а.с. 150-152, т.1), а також надано документи, що пов`язані з виконання договору від 23.11.2018 № 156/1. 
Так, з наявних у справі витягів з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 91-95, т.1) вбачається про внесення записів про відкриття кримінальних проваджень № 42019231090000006 та № 42020231090000011 за фактом розкрадання бюджетних коштів та завдання збитків державі внаслідок неналежного виконання ремонтних робіт дорожнього покриття, які виконувались, зокрема, відповідачем. 
В межах кримінального провадження № 42019231090000006 судовим експертом Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України був складений висновок від 15.11.2019 № 32-БТ (а.с. 58-76, т.1). На вирішення експерта в межах цієї експертизи були поставлені, зокрема, питання щодо відповідності обсягів та вартості виконаних відповідачем робіт за договором від 23.11.2018 № 156/1. За результатом проведеної експертизи експертом були зроблені, зокрема, висновки про те, що: 
- вартість фактично виконаних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовка Херсонської області» (відповідно до договору № 156/1 від 23.11.2018) не відповідає вартості зазначених робіт у акті (форма КБ-2в) № 1 приймання виконаних будівельних робіт на суму 14358,04 грн за грудень 2018 року, а різниця становить 749,79 грн; 
- вартість фактично виконаних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовка Херсонської області» (відповідно до договору № 156/1 від 23.11.2018) не відповідає вартості зазначених робіт у акті (форма КБ-2в) № б/н приймання виконаних будівельних робіт на суму 1408187,00 грн за грудень 2018 року, а різниця становить 517559,11 грн;
- фактично виконані роботи по об`єкту «Капітальний ремонт проїзної частини вул. Чкалова (від вул. Гагаріна до вул. Щасливої) в смт Нововоронцовка Херсонської області», згідно договору № 156/1 від 23.11.2018, частково не відповідають відомостям, зазначеним у проектній документації.
Так, зі змісту висновку експерта вбачається, що для визначення обсягу та вартості фактично виконаних робіт на об`єкті, 16.10.2019 експертом було проведено візуальний огляд та контрольні обміри робіт, що зазначені у актах виконаних робіт, а перевірка виконання прихованих робіт виконувалась шляхом дослідження виконавчої документації на будівництво, а саме загального журналу робіт та актів на закриття прихованих робіт. Як встановлено експертом, виходячи із наведених даних у акті виконаних робіт № б/н за грудень 2018 року на суму 1408187,00 грн, товщина нового асфальтобетонного покриття, площею 2056 кв.м, повинен становити 8 см, тоді як під час натурного огляду об`єкту дослідження було встановлено, що середня товщина покриття становить 5 см. Також експертом вказано, що у позиції 8 акту № б/н за грудень 2018 року на суму 1408187,00 грн зазначено установлення бортових каменів бетонних і залізобетонних у обсязі 165 м на суму 58708,96 грн, а у позиції 1 акту № б/н приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2018 року на суму 12982,33 грн зазначено розбирання бортових каменів у обсязі 165 м на суму 7558,30 грн. Однак, під час натурного огляду об`єкту встановлено, що нові бортові камені по вул. Чкалова відсутні та під час проведення натурного огляду неможливо встановити чи виконувались роботи по демонтажу бортових каменів. При цьому, будівельні роботи, що відносяться до переліку прихованих робіт, передбачені робочим проектом, зазначені у загальному журналі робіт (а.с. 153-161, т.1) та на які складені акти прихованих робіт прийняті експертом умовно без підтвердження фактичного обсягу. У висновку експертом наведені таблиці із вказанням невідповідності обсягів та вартості робіт, зокрема, сума невиконаних робіт експертом розрахована із доданням до прямих витрат прибутку (6,8), адміністративних витрат (1,23) та єдиного податку 5%. При цьому у судовому засіданні сторонами було визнано, що роботи з установлення бортових каменів бетонних і залізобетонних каменів, вартість яких визначена в сумі 58708,96 грн, належать до робіт, які не є прихованими.
Водночас, висновком судової економічної експертизи 12.02.2020 № 117-ЕК, проведеної у кримінальному провадженні № 42019231090000006, експертом сектору економічних досліджень Херсонського НДЕКЦ МВС України (а.с. 78-88, т.1), встановлено, що документально підтверджується згідно наданих платіжних документів перерахування з рахунку Департаменту будівництва та розвитку інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації на рахунок ТОВ «Споруда 2017» відповідно до договору № 156/1 про закупівлю робіт за рахунок бюджетних коштів від 23.11.2018, за період з 01.05.2018 по 01.05.2019 коштів на суму 1435527,37 грн.
22.04.2025 прокурором Бериславської окружної прокуратури був складений обвинувальний акт (а.с. 180-194, т.1) у об`єднаних кримінальних провадженнях № 42019231090000006 від 13.02.2019 та № 42020231090000011 від 26.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками службової недбалості, яке спричинило істотні шкоди державі на загальну суму 1120932,26 грн. Потерпілим у кримінальному провадженні визначено позивача-2.
Ухвалою Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 28.04.2025 у справі № 954/378/21 (а.с. 63-66, т.2) звільнено від кримінальної відповідальності ОСОБА_1 за дії, передбачені ч. ч. 1, 2 ст. 367 КК України у порядку ст. 49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності в рамках об`єднаних кримінальних проваджень, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42019231090000006 від 13.02.2019 та № 42020231090000011 від 26.01.2020. Також, цією ухвалою були залишені без розгляду позови цивільні позови в інтересах держави про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. 
У листі від 16.05.2025 № 1332/01-01/25 Нововоронцовська селищна військова адміністрація на запит прокурора щодо встановлення підстав для представництва інтересів держави у спірних правовідносинах повідомила про те, що сільрадою не здійснювалось фінансування робіт за договором від 23.11.2018 № 156/1 (а.с. 111, т.1). 
У листі від 16.05.2025 № 03-288/0/25/314 (а.с. 110, т.1) позивач-2 повідомив, що він не заперечує щодо звернення прокурора до суду з позовом до ОСОБА_1 , у зв`язку з неналежним виконанням останнім обов`язків з технічного нагляду при виконанні робіт відповідачем.
Позивач-1 у листі від 23.05.2025 № 01-01-66-5487/0/25/47 (а.с. 112, т.1) наголосив прокурору на тому, що позивач-1 не є стороною договору від 23.11.2018 № 156/1, позивач-2 є самостійною юридичною особою, а тому військова адміністрація не мала наміру звернутись до суду з позовом в інтересах держави у спірних правовідносинах. 
Листами від 11.06.2025 за № 50-2350вих-25 та від 11.06.2025 № 50-2349вих-25 (а.с. 5-6, т.2) прокурор повідомив позивачів про подання позову до суду в інтересах держави у спірних правовідносинах. 

Законодавство, застосоване судом до спірних відносин
Частиною 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За змістом ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Частиною 3 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
За змістом ч. 1,3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договір, а в силу вимог ч.1 ст.629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
У відповідності до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про автомобільні дороги» автомобільною дорогою є лінійний комплекс інженерних споруд, призначений для безперервного, безпечного та зручного руху транспортних засобів.
Згідно з ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Якщо замовник протягом одного місяця ухиляється від прийняття виконаної роботи, підрядник має право після дворазового попередження продати результат роботи, а суму виторгу, з вирахуванням усіх належних підрядникові платежів, внести в депозит нотаріуса, нотаріальної контори на ім`я замовника, якщо інше не встановлено договором. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання.
Частиною 1 статті 877 ЦК України передбачено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
Згідно з ч. 4 ст. 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.
Відповідно до ст. 882 ГПК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами. Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.
За змістом ч. 1, 2 ст. 883 ГПК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
За змістом статті 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом. Підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об`єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об`єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами. Гарантійний строк продовжується на час, протягом якого об`єкт не міг експлуатуватися внаслідок недоліків, за які відповідає підрядник. У разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник повинен заявити про них підрядникові в розумний строк після їх виявлення. Договором будівельного підряду може бути встановлено право замовника сплатити передбачену договором частину ціни робіт, визначеної у кошторисі, після закінчення гарантійного строку.
Статтею 886 ЦК України визначено, що у разі невиконання або неналежного виконання замовником обов`язків за договором будівельного підряду він сплачує підрядникові неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки у повному обсязі, якщо не доведе, що порушення договору сталося не з його вини.
Відповідно до ст. 863 ЦК України до вимог щодо неналежної якості роботи, виконаної за договором підряду, застосовується позовна давність в один рік, а щодо будівель і споруд - три роки від дня прийняття роботи замовником.
Згідно з ст. 864 ЦК України якщо договором підряду або законом встановлений гарантійний строк і заява з приводу недоліків роботи зроблена у межах гарантійного строку, перебіг позовної давності починається від дня заявлення про недоліки. Якщо відповідно до договору підряду роботу було прийнято замовником частинами, перебіг позовної давності починається від дня прийняття роботи в цілому.
У додатку «Л» до ДБН В.2.3-4:2015 визначені мінімально допустимі строки експлуатаційної придатності елементів дороги, зокрема, щодо асфальтобетонного / цементобетонного покриття строк встановлений не менше 3 / 8 років. 
Відповідно до 21.9. ДБН В.2.3-4:2015 з метою встановлення об`єктивних значень товщин асфальтобетонних шарів та фізико-механічних показників асфальтобетону при прийманні закінчених робіт відбирання кернів потрібно здійснювати у період не раніше ніж через добу та не пізніше шести місяців після влаштування відповідних шарів.
Згідно з п.12. Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону України від 30.03.2020 №540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)") під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності 17.03.2022, Розділ Прикінцевих та перехідних положень ЦК України було доповнено пунктом 19 згідно наступного змісту: 19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії"». 
Законом України від 08.11.2023 № 3450-IX, який набрав чинності 30.01.2024, п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України було викладено у такій редакції: «У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.» 
Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Вказане цілком кореспондується з положеннями статті 193 ГК України.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Частиною 1 ст. 611 ЦК України передбачено можливість настання правових наслідків, встановлених договором або законом, зокрема, у вигляді відшкодування збитків та моральної шкоди.
За змістом ч.2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до ч. 1-3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
У відповідності до ст. 78 ГПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Позиція суду 
У цій справі прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах позивачів до відповідача, з метою захисту інтересів держави, у зв`язку з завищення відповідачем обсягів фактично виконаних робіт за укладеним з позивачем-2 договором від 23.11.2018 № 156/1, оплата яких здійснювалась за рахунок бюджетних коштів.
Так, з матеріалів справи вбачається, що між позивачем-2 та відповідачем був укладений договір від 23.11.2018 № 156/1, за результатом виконання якого позивач-2 за актами приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2018 прийняв виконані відповідачем роботи на загальну суму 1435527,37 грн. При цьому, роботи позивачем-2 були прийняті за участю ФОП Шаталова Ю.В., залученого позивачем-2 на договірних засадах для здійснення технічного нагляду. 
Водночас, в межах кримінального провадження № 42019231090000006 судовим експертом Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України був складений висновок від 15.11.2019 № 32-БТ, згідно з яким встановлено, зокрема, що вартість фактично виконаних відповідачем робіт по договору від 23.11.2018 № 156/1 не відповідає вартості зазначених робіт у актах, що підписані між позивачем-2 та відповідачем, а різниця в цих роботах становить 518308,90 грн. 
Суд враховує, що Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що суди при вирішенні господарських спорів мають досліджувати на загальних умовах і висновки судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної. Висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії (такий висновок щодо можливості використання в господарському судочинстві висновку експерта, наданого в межах кримінального провадження, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.11.2019 у справі № 918/204/18, у постановах Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 910/21300/17, від 15.06.2021 у справі № 910/5898/20, від 11.03.2021 у справі № 923/188/20).
Отже, оскільки чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо використання під час розгляду господарської справи доказів, отриманих у межах інших проваджень, суд виснує, що при вирішення спору у цій справі суд має врахувати вищевказаний висновок судового експерта на загальних умовах, з огляду на наявний в матеріалах справи дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування. При цьому суд зазначає, що вищевказаний висновок судового експерта складений з метою встановлення дійсного обсягу виконаних робіт та їх вартості, а тому враховуючи, що ці роботи виконувались безпосередньо відповідачем за замовленням позивача-2, висновок експерта є належним доказом у цій справі, не зважаючи на те, що він був складений в межах кримінального провадження за обвинуваченням у скоєнні злочину іншою особою.
При цьому судом відхиляються заперечення відповідача щодо висновку експерта, які зводяться до того, що відбирання кернів асфальтобетону було здійснено поза межами шестимісячного строку, визначеного п. 21.9. ДБН В.2.3-4:2015, оскільки дані вимоги встановлюють строки відібрання зразку саме при прийнятті закінчених робіт, а не при проведенні експертизи, а також враховуючи, що експертиза була проведена в межах встановленого договором гарантійного строку. 
Так, Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на тому, що для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника. Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.
Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.
При цьому на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Натомість вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.
В цей же час, положеннями частин 3, 4 статті 853 ЦК України, якими регулюються договірні відносини між замовником і підрядником при виконанні договору підряду, визначаються як порядок та умови дій сторін договору підряду в разі виявлення замовником після прийняття роботи прихованих недоліків у виконаній роботі, в тому числі таких, що були умисно приховані підрядником, так і наслідки відповідних дій сторін, які (наслідки) полягають у призначенні експертизи з метою з`ясування причин виникнення зазначених недоліків у випадку виникнення між сторонами договору підряду господарського спору, зокрема, встановлення порушень умов договору, причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками.
Разом з тим, норма частини 2 статті 883 ЦК України покладає на підрядника обов`язок відшкодувати в повному обсязі збитки, завдані замовнику внаслідок невиконання або неналежного виконання підрядником зобов`язань за договором будівельного підряду, водночас, чинні норми законодавства не звільняють від відповідальності підрядника, в залежності від того, чи передували (сприяли) вчиненню підрядником порушень своїх договірних зобов`язань неправомірні чи недобросовісні дії інших осіб, у тому числі такі дії, що були спрямовані на умисне приховання допущених підрядником недоліків при виконанні робіт та їх реальних обсягів.
Отже, суд виснує, що відповідач, як окремий суб`єкт, свої зобов`язання за договором виконав недобросовісно, адже завищив обсяги фактично виконаних робіт, чим спричинив збитки державі, адже будучі виконавцем робіт відповідач не міг не знати його дійсного обсягу. Водночас, вирішуючи питання щодо суми збитків, яка підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача у спірних правовідносинах, суд виходить з того, що позивачем-2 при підписанні актів не могли бути встановлені недоліки прихованих робіт, натомість роботи з установлення бортових каменів бетонних і залізобетонних каменів, такими не є. Оскільки позивач-2 не заявив щодо недоліків, які мали місце при виконанні відповідачем не прихованих робіт, суд зазначає, що відсутні підстави для покладення на відповідача відповідальності у цій частині. З урахуванням вказаного, з огляду на встановлений експертом у висновку розмір вартості невиконаних робіт (з урахуванням розрахунку прибутку, адміністративних витрат та суми єдиного внеску), які відносяться до прихованих, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача-2 слід стягнути збитки у розмірі 454407,78 грн. 
При цьому, оскільки у спірних правовідносинах саме відповідач є виконавцем робіт та набувачем коштів, суд вважає, що наявність чи відсутність у даному випадку обставини недобросовісної (протиправної) поведінки інших осіб, не спростовує наявності вини відповідача у спричинені збитків перед державним бюджетом. 
Водночас, вирішуючи питання щодо заяви відповідача про застосування до вимог прокурора позовної давності, суд дійшов висновку, що остання задоволенню не підлягає, з огляду на таке.
Так, положення статті 863 ЦК України визначають, що до вимог щодо неналежної якості роботи, виконаної за договором підряду, застосовується позовна давність в один рік, а щодо будівель і споруд - три роки від дня прийняття роботи замовником. В цей же час, за умовами ст. 864 ЦК України якщо договором підряду або законом встановлений гарантійний строк і заява з приводу недоліків роботи зроблена у межах гарантійного строку, перебіг позовної давності починається від дня заявлення про недоліки.
Як встановлено судом, у п. 14.4. договору погоджено гарантійний строк на влаштоване покриття – не менше 5 років. Отже, дана конструкція пункту договору дозволяє дійти висновку, що сторони встановили п`ятирічний строк не як граничний, а як мінімальний, зазначивши «не менше…». Водночас, у статті 884 ЦК України визначено, що гарантійний строк за договором будівельного підряду становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом. При цьому, укладеним між сторонами договором відповідач прийняв на себе зобов`язання виконати за замовленням позивача-2 будівельні роботи з капітального ремонту проїзної частини. 
У постанові від 13 вересня 2023 року у cправі № 910/19898/20 Верховний Суд виснував, що для відносин, які виникли між сторонами щодо підрядних будівельних робіт, істотною умовою є гарантійний строк, що не може бути меншим десяти років. При цьому, як вказав Верховний Суд, статтею 884 ЦК не передбачено, що сторони договору можуть встановити гарантійний строк виконання робіт за договором будівельного підряду менше десяти років з посиланням на обсяг робіт. В цій нормі йдеться лише про право сторін встановити гарантійний строк більше десяти років.
Приймаючи до уваги, що роботи у спірних правовідносинах позивачем-2 були прийняті у грудні 2018 року, суд дійшов висновку, що прокурор звернувся до суду з позовом до відповідача у цій справі в межах гарантійного строку за договором підряду, а тому позовна давність у даному випадку не пропущена. 
Отже, оскільки позивачі, які у спірних правовідносинах наділені повноваженнями для захисту інтересів держави, не вчинили дій, з метою стягнення збитків з відповідача, суд дійшов висновку, що прокурор обґрунтував наявність підстав для звернувся до суду з позовом в порядку ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”. 
В цей же час, аналізуючи питання обсягу щодо надання оцінки кожному з аргументів доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд керується висновками, викладеними Європейським судом з прав людини, який у справі “Серявін та інші проти України”, які зводяться до того, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
За вищевикладених обставин суд дійшов висновку про доведеність прокурором наявності у спірних правовідносинах підстав для відшкодування відповідачем суми збитків у розмірі 454407,78 грн, а тому позов прокурора слід задовольнити частково. 

Розподіл судових витрат
У відповідності до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. 
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Отже, приймаючи до уваги часткове задоволення позовних вимог прокурора, судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача пропорційно розміру задоволених вимог. 

Керуючись ст. 129, 191,232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд 
ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Споруда 2017” (вул. Олега Малицького, 42, м. Знам`янська, Кіровоградська обл., 27400, код ЄДРПОУ 41188151) на користь Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (пр. Незалежності, 47, м. Херсон, 73003, код ЄДРПОУ 04014134) збитки в сумі 454407 грн 78 коп.
3. В іншій частині позову відмовити. 
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Споруда 2017” (вул. Олега Малицького, 42, м. Знам`янська, Кіровоградська обл., 27400, код ЄДРПОУ 41188151) на користь Херсонської обласної прокуратури (реквізити: одержувач коштів: Херсонська обласна прокуратура, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 04851120; Банк отримувача: Державна казначейська служба України у м. Києві; МФО: 820172; р/р UA568201720343100001000002291; Призначення платежу: повернення судового збору за КЕКВ: 2800) судовий збір в сумі 5452 грн 89 коп. 
Видати наказ після набрання рішенням законної сили. 
Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.
Повний текст рішення складено 24 квітня 2026 р.

Суддя Д.О. Бездоля