ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
12 лютого 2026 року
м. Київ
справа № 754/1000/25
провадження № 51-1832км25

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів  ОСОБА_2 ,  ОСОБА_3 ,
за участю: 
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 10 травня 2025 року про повернення апеляційної скарги.
Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 22 січня 2025 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає в невнесенні відомостей до ЄРДР.
Не погодившись із таким рішенням, адвокат ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , подала на нього апеляційну скаргу.
Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 10 травня 2025 року вказану апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_6 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати оскаржене судове рішення та призначити новий судовий розгляд у суді апеляційної інстанції.
На обґрунтування своїх доводів вказує, що апеляційний суд, порушуючи положення статей 115, 116 КПК України, не з`ясував та не перевірив належним чином виконання скаржником вимог кримінального процесуального закону щодо дотримання строку на оскарження ухвали і дійшов неправильного висновку про подання апеляційної скарги після закінчення такого.
Так, на переконання касатора, без належної уваги залишилося те, що жодних повісток чи телефонних дзвінків стосовно призначення судового засідання від місцевого суду ОСОБА_7 не отримувала, тобто не була обізнана про дату і час розгляду слідчим суддею її скарги. Повідомлення скаржника шляхом направлення повістки через застосунок «Viber» адвокат не вважає належним, адже ОСОБА_7 не надавала згоди на отримання інформації про судовий розгляд у такий спосіб.
Оскільки розгляд скарги проведено фактично без її виклику і скаржник дізналася про прийняте у справі рішення тільки 30 січня 2025 року, то саме із цього моменту слід обчислювати строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.
Позиції інших учасників судового провадження
Прокурор ОСОБА_5 підтримала доводи касаційної скарги щодо незаконності ухвали апеляційного суду і просила її задовольнити.
Мотиви Суду
Згідно зі ст. 433 КПК України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК України підставою для скасування або зміни касаційним судом судового рішення є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Згідно з ч. 1 ст. 412 КПК України істотним є таке порушення вимог цього Кодексу, яке перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Доводи адвоката ОСОБА_6 , наведені в касаційній скарзі, про допущення таких порушень під час вирішення питання про прийняття її апеляційної скарги суддею апеляційного суду є слушними з огляду на таке.
Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.
За положеннями п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Також у висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному у постанові від 04 листопада 2019 року (справа № 760/12179/16-к), зазначено, що за змістом абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватися з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Як вбачається з матеріалів провадження, ухвала слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , постановлена 22 січня 2025 року.
Суддя апеляційного суду встановив, що п`ятиденний строк на апеляційне оскарження зазначеного судового рішення для ОСОБА_7 слід відраховувати з дня його постановлення, оскільки судовий розгляд проводився з викликом особи, яка звернулася зі скаргою до суду.
За таких обставин, на переконання судді апеляційного суду, строк на оскарження вказаного вище судового рішення закінчився 27 січня 2025 року, а тому подана 02 лютого 2025 року апеляційна скарга підлягала поверненню скаржнику.
Однак цей висновок є передчасним із таких підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Частиною 1 ст. 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Згідно з ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
Колегія суддів касаційного кримінального суду встановила, що в матеріалах провадження міститься повістка про виклик до суду, складена на ім`я ОСОБА_7 і надіслана скаржнику за допомогою застосунку «Viber».
У своїй апеляційній скарзі адвокат наголошувала на тому, що  ОСОБА_7 не надавала згоди на отримання інформації про судовий розгляд таким способом і більше того - у неї на телефоні відсутній вказаний застосунок. Суддя апеляційного суду ці обставини під час ухвалення рішення до уваги не взяв.
Відповідно до позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 05 червня 2025 року (справа № 552/6926/23, провадження № 51-1333км25), кримінальний процесуальний закон не передбачає такого способу повідомлення у кримінальному провадженні, як направлення текстового повідомлення в додатку «Viber» за певним номером телефону за відсутності відповідної заяви від особи про те, що вона бажає бути повідомленою в такий спосіб. За відсутності такої заяви у разі, коли повідомлення про дату, час та місце судового розгляду було направлено у додатку «Viber», проте відсутнє підтвердження його отримання особою певним зворотним зв`язком, повідомлення не можна вважати належним у контексті приписів КПК України.
Через відсутність у матеріалах провадження будь-якого підтвердження про отримання  ОСОБА_7 повідомлення, надісланого їй на номер телефону в додатку «Viber», наявна в матеріалах провадження довідка про відправлення повідомлення не може вважатися доказом належного повідомлення учасника справи про дату, час і місце судового засідання.
За таких обставин, висновок судді Київського апеляційного суду про те, що розгляд скарги на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, проведено із викликом скаржника, є безпідставним.
Тому, вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття апеляційного провадження, судді апеляційного суду необхідно було керуватися правилами обчислення строку, що визначені в ч. 3 ст. 395 КПК України, тобто обчислювати такий строк з моменту отримання відповідної копії ухвали  ОСОБА_7 , а за наявності будь-яких сумнівів щодо точної дати його вручення суддя апеляційного суду, з урахуванням положень ст. 2 КПК України, зобов`язаний був тлумачити такі сумніви на користь особи, яка звернулася з апеляційною скаргою.
У зв`язку із цим, касаційна скарга підлягає задоволенню, ухвала судді апеляційного суду - скасуванню на підставі істотних порушень кримінального процесуального закону, а провадження підлягає призначенню до нового розгляду у суді апеляційної інстанції, за результатами якого, врахувавши вищенаведене, слід ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
Керуючись статтями 433, 436, 438, 441, 442 КПК України, Верховний Суд
у х в а л и в :
Касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу судді Київського апеляційного суду від 10 травня 2025 року про повернення апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 22 січня 2025 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді

ОСОБА_8 ОСОБА_2  ОСОБА_3