02.04.2026 
ЄУН 389/2808/25
провадження №2/389/845/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2026 року Знам`янський міськрайонний суд 
Кіровоградської області
у складі: 
головуючого судді Українського В.В.
за участю секретаря судового засідання Гой І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду міста Знам`янка Кіровоградської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
В С Т А Н О В И В:

Позивач, інтереси якої представляє адвокат Новіков О.М., звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий тримісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мотивуючи свої вимоги наступним. 
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 . У липні 2025 року, передивляючись фотокартки, вона знайшла заповіт від імені батька на своє ім`я. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, отримала роз`яснення про порушення строків подачі заяви про прийняття спадщини та пропозицію звернутися до суду для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 , про заповіт на її ім`я не знала, тому просить визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини і позов задовольнити.
Позивач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, представник подав письмову заяву про розгляд справи без його та позивача участі, підтримав вимоги позову та просить їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, представник надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечив проти задоволення позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 російською « ОСОБА_3 » народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у с.Богданівка Кіровоградської області, її батьками вказано « ОСОБА_4 » та « ОСОБА_5 ».
Свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, підтверджують, що ОСОБА_6 , після реєстрації шлюбу набула прізвище ОСОБА_7 і залишила його після розірвання шлюбу.
У подальшому, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 ОСОБА_8 07.11.2017 уклала шлюб, після державної реєстрації шлюбу її прізвище – ОСОБА_9 .
Відповідно до свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок №789 від 23.11.1989, житловий будинок з будівлями і спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , належить російською « ОСОБА_4 ».
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .
Довідка виконкому Суботцівської сільської ради Кропвиницького райну Кірвооградської області від 30.06.2025 №473 свідчить про те, що за життя ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 , на день смерті з померлим були зареєстровані і проживали не родичі: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , за життя ОСОБА_2 склав заповіт, який посвідчений 21.07.2011 за реєстровим №189, заповіт дійсний, не змінений і не скасований.
Після звернення позивача ОСОБА_1 до нотаріуса із заявою щодо порядку прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , останній нотаріусом надано роз`яснення про необхідність звернення до суду для вирішення питання стосовно додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця
Отримані на виконання ухвали суду відомості від 22.08.2025 Другої знам`янської нотаріальної контори свідчать про те, що після смерті ОСОБА_2 у вказаній нотаріальній конторі спадкова справа не заводилась. Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 22.08.2025 №82293187, свідчить про те, що спадкові справи після смерті ОСОБА_2 не заведено. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) від 22.08.2025 №82293224, вбачається, що ОСОБА_2 за життя складено заповіт, який посвідчено 21.07.2011 №189 Богданівською сільською радою Знам`янського району Кіровоградської області.
Відповідно до заповіту від 21.07.2011, зареєстрованого за №189 Богданівською сільською радою Знам`янського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповів усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Відповідно до вимог ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України). 
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). 
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України та п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність.
Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві.
Цивільний процесуальний кодекс України у статті 2 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
За викладеного, встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. 
На підставі викладеного та керуючись ст. 258, 259, 263, 265, 273, 353 ЦПК України суд, 

У Х В А Л И В :

Позовну заяву задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - строком на 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду в тридцятиденний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач - ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Відповідач - Суботцівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області, місце знаходження: вулиця Центральна,24, с.Суботці, Кропивницький район, Кіровоградська область, код ЄДРПОУ 04365106.

Суддя В.В.Український