ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року 
м. Київ
cправа № 925/1498/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Вронської Г. О., Губенко Н. М., 
за участю секретаря судового засідання - Гнідобор А.В.,

за участю представників учасників справи:
відповідача - Осадчого О. В. (адвоката)

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу  ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.04.2025 
(суддя Зарічанська З. В.)
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.09.2025
(головуючий - Андрієнко В. В., судді: Шапран В. В., Буравльов С. І.)
у справі за позовом  ОСОБА_1 
до Обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2"
про визнання недійсним рішення загальних зборів

Короткий зміст позовних вимог 

1. У грудні 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач, скаржник) звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2" (далі - відповідач), в якому просив визнати недійсним рішення загальних зборів, оформлене протоколом 24-1 загальних зборів від 27.07.2024, в частині виключення позивача зі складу членів обслуговуючого кооперативу.

2. В обґрунтування позову позивач посилається на порушення відповідачем встановленого статутом та законом порядку скликання та проведення загальних зборів, неповідомлення його про дату та час проведення зборів, що позбавило його можливості бути присутнім на них, а також відсутність підстав для його виключення зі складу членів кооперативу.

Фактичні обставини справи, установлені судами

3. 10.07.2024 відбулись збори правління ОК "Хвиля-2", про що складено Протокол 24-1 Зборів правління обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2" (далі - Протокол від 10.07.2024).

4. На зборах були присутні 7 із 9 членів правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

5. Порядок денний зборів правління:
1). Розгляд інциденту з побиттям між членами кооперативу ОСОБА_9 та ОСОБА_1 
2). Розгляд заяви від ОСОБА_10 до ОСОБА_3 .
3). Розгляд питання розбудови альтанки ОСОБА_10 .
4). Різне

6. Так по першому питанню слухали: ОСОБА_9 , який розповів своє бачення інциденту, що після зауваження його жінкою до компанії ОСОБА_1 про недопущення бійок, порушенню правил причалу та викликом наряду поліції його разом з жінкою побила компанія ОСОБА_1 . Жінку ОСОБА_1 , яка сказала, що першим її вдарив ОСОБА_9 а її син з друзями та чоловіком захищали її. ОСОБА_6 про недопустимість побиття подружжя ОСОБА_11 , які є пенсіонерами. ОСОБА_2 про недопущення бійок на території обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2", винести це питання на загальні збори кооперативу з пропозицією виключення ОСОБА_1 членів обслуговуючого кооператива "Хвиля-2". Призначити загальні збори обслуговуючого кооператива "Хвиля-2" на 27.07.2024 р.

7. Голосували: за - 7, проти - 0, утримались - 0.

8. По першому питанню вирішили: винести це питання на загальні збори кооперативу з пропозицією виключення ОСОБА_1 з членів обслуговуючого кооператива "Хвиля-2". Призначити загальні збори обслуговуючого кооператива "Хвиля-2" на 27.07.2024 р.

9. 27.07.2024 відбулися загальні збори ОК "Хвиля-2", оформлені Протоколом 24-1 Загальних зборів обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2" (далі - Протокол від 27.07.2024).

10. У Протоколі від 27.07.2024 зазначено таку інформацію: всього членів - 135, присутні - 80, голова зборів - ОСОБА_2 , секретар - ОСОБА_5 ; лічильна комісія - ОСОБА_8 .

11. Порядок денний:
1). Вибори голови зборів, секретаря і членів лічильної комісії.
2). Припинення, набуття членства в кооперативі.
3). Фінансовий звіт за 1-6 місяць 2024 року бухгалтера ОСОБА_12 .
4). Виключення ОСОБА_1 з членів обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2".
5). Різне.

12. Так, зокрема, по четвертому питанню слухали ОСОБА_2 , який запропонував згідно зі зверненнями членів обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2" та рішення правління за грубе порушення статуту, правил обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2" та побиття літніх членів кооперативу (подружжя ОСОБА_11 ) - виключити ОСОБА_1 з членів кооперативу.

13. Голосували: за - 79, проти - 0, утримались - 1.

14. Вирішили: виключити ОСОБА_1 з членів обслуговуючого кооперативу "Хвиля-2". Список членів ОК "Хвиля-2" проголосувавших за виключення ОСОБА_1 на загальних зборах 27.07.2024 в додатку № 1. Протокол від 27.07.2024 підписаний головою зборів та секретарем, як це передбачено п. 15.2. Статуту (а.с. 64-66).

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

15. 24.04.2025 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення, яке залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.09.2025, яким у задоволенні позову відмовив повністю.

16. Місцевий господарський суд встановив обставини повідомлення позивача, наявність кворуму, а також підстави для виключення його зі складу членів кооперативу, тому дійшов висновку, з яким погодився суд апеляційної інстанції, про відсутність порушень обслуговуючим кооперативом під час ухвалення рішення загальними зборами членів кооперативу про виключення зі складу членів ОСОБА_1 .

Короткий зміст вимог касаційної скарги та підстава (підстави) відкриття касаційного провадження. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу, та викладені у відзиві на касаційну скаргу. 

17. 27.10.2025 позивач надіслав до Верховного Суду засобами поштового зв`язку касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати й ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. 

18. Верховний Суд ухвалою від 21.11.2025 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України, шляхом уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень.

19. 09.12.2025 скаржник надіслав до Верховного Суду засобами поштового зв`язку заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додав уточнену редакцію касаційної скарги. 

20. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає випадки, передбачені пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

21. На обґрунтування скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій при винесенні оскаржуваних судових рішень порушили норми статей 73, 74, 77, 79, частину п`яту статті 80 ГПК України і не врахували висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Верховного Суду від 28.08.2018 у справі № 908/1879/17, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17 щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування, вірогідності доказів, від 06.02.2020 у справі № 906/307/19, від 05.05.2020 у справі № 916/1996/19, що у випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України). Скаржник стверджує, що суди попередніх інстанцій дійшли необґрунтованого висновку про те, що він був обізнаний про час і місце проведення зборів, оскільки встановили обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів, а саме копії протоколу № 24-1 від 10.07.2024 зборів правління обслуговуючого кооперативу (пункт 4 частини другої статті 287, пункт 4 частини третьої статті 310 ГПК України).

22. Обслуговуючий кооператив "Хвиля-2" подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

23. Вказаний відзив мотивовано наступним:

- статутом відповідача передбачена можливість персонального телефонного повідомлення членів кооперативу у випадку скликання позачергових зборів;

- позивач та керівник ОК "Хвиля-2" перебувають на постійному зв`язку, зокрема, керівник телефонував позивачу 10.07.2024 та 13.07.2024, тобто у кожному випадку за 10 днів до проведення загальних зборів;

- статутом кооперативу не передбачено обов`язкового складання будь - якого документа (телефонограми/повідомлення) за наслідками повідомлення у телефонному режимі;

- дружина ОСОБА_1 обізнана з прийнятим рішенням правління про призначення загальних зборів ОК "Хвиля-2" на 27.07.2024, оскільки особисто була присутньою на зборах правління 10.07.2024 (про її присутність міститься відмітка в протоколі від 10.07.2024);

- відсутні будь - які підстави для скасування оскаржуваних рішень, а касаційна скарга подана з метою виключно переоцінки доказів судом касаційної інстанції, оскільки в касаційній скарзі не наведено жодних нових обставин, крім тих, які були зазначені в апеляційній скарзі.

Позиція Верховного Суду

24. Відповідно до положень статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

25. Здійснюючи касаційне провадження, Суд зазначає таке.

26. Відповідно до статті 2 Закону України "Про кооперацію", обслуговуючий кооператив - кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу.

27. Кооперація базується на таких основних принципах: добровільності вступу та безперешкодного виходу з кооперативної організації; соціальної справедливості, взаємодопомоги та співробітництва; рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос); вільного вибору напрямів і видів діяльності; демократичного контролю за діяльністю кооперативних організацій та їх посадових осіб з боку членів кооперативних організацій; безпосередньої участі членів кооперативної організації у її діяльності (стаття 4 Закону України "Про кооперацію").

28. Згідно з частиною першою статті 15 Закону України "Про кооперацію" вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. 

29. У частині другій статті 15 Закону України "Про кооперацію" визначено основні компетенції загальних зборів членів кооперативу, водночас у частині третій статті 15 цього Закону передбачено, що рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

30. Відповідно до статті 15 Закону України "Про кооперацію" чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення. Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу: не менше третини його членів; спостережної ради; органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є. Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів. 

31. Законом України "Про кооперацію" не передбачено можливості скликання загальних зборів за рішенням правління обслуговуючого кооперативу.

32. Згідно зі статтею 8 Закону України "Про кооперацію", статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність. Статут кооперативу повинен містити такі відомості, серед яких: умови і порядок вступу до кооперативу та виходу чи виключення з нього; права і обов`язки членів та асоційованих членів кооперативу; порядок формування, склад і компетенція органів управління та органів контролю кооперативу, а також порядок прийняття ними рішень, у тому числі з питань, рішення з яких приймається одноголосно чи кваліфікованою більшістю голосів членів кооперативу, які беруть участь у загальних зборах; порядок скликання загальних зборів. Статут може містити інші пов`язані з особливостями діяльності кооперативу положення, що не суперечать законодавству.

33. Зі змісту наведеної норми слідує, що обслуговуючий кооператив може визначити у статуті, зокрема, порядок скликання загальних зборів.

34. Як встановлено судами попередніх інстанцій, відповідно до пункту 10.1. Статуту ОК "Хвиля-2" (нова редакція), затвердженому загальними зборами членів обслуговуючого кооперативу (Протокол № 18 від 12.12.2016, далі - Статут), органами управління кооперативу є загальні збори його членів, правління, яке очолює голова правління, ревізійна комісія, у випадку необхідності може обиратися наглядова рада. Для керівництва поточною діяльністю кооперативу загальними зборами обирається правління у складі семи членів. Правління очолює голова правління. Правління кооперативу обирається терміном на три роки (пункт 10.10. Статуту). Згідно з пунктом 10.12. Статуту, Правління кооперативу, серед іншого приймає рішення про скликання загальних зборів; скликає загальні збори членів кооперативу і контролює виконання прийнятих ним рішень; вносить на затвердження загальних зборів рішення про прийняття до кооперативу нових членів або припинення членства.

35. Відтак, Статутом передбачено право Правління кооперативу приймати рішення про скликання загальних зборів, в тому числі і позачергових.

36. Як встановлено судами попередніх інстанцій та не спростовано сторонами, у зв`язку із наведеним вище, було зібрано Правління для з`ясування вказаних обставин. Оскільки саме за результатами першого питання було вирішено скликати загальні збори, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний господарський суд, вірно вказав, що було скликано позачергові загальні збори для вирішення питання про виключення позивача з членів кооперативу у зв`язку із сваркою з іншими членами кооперативу. 

37. Як було обґрунтовано зазначено судами попередніх інстанцій, Закон України "Про кооперацію" не встановлює порядку повідомлення членів обслуговуючого кооперативу про проведення загальних зборів. 

38. Разом з тим, відповідно до статті 8 Закону України "Про кооперацію", статут кооперативу повинен містити відомості про порядок скликання загальних зборів.

39. Судами встановлено, що згідно з пунктом 10.4. Статуту повідомлення про проведення загальних зборів членів кооперативу надсилається в письмовій формі шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом) на вказану адресу або ж вручається кожному члену кооперативу під розпис. Повідомлення надсилаються не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається порядок денний, дата та місце їх проведення. У випадку скликання позачергових зборів члени правління мають право скликати членів кооперативу шляхом персонального телефонного повідомлення.

40. Відтак, Статутом відповідача передбачена можливість персонального телефонного повідомлення членів кооперативу у випадку скликання позачергових зборів.

41. У своїх письмових поясненнях від 17.04.2025 голова кооперативу повідомив, що після засідання Правління 10.07.2024 в період з 10.07.2024 по 27.07.2024 ОСОБА_1 повідомляли про проведення загальних зборів в телефонному режимі, а також під час проведення зборів Правління була сповіщена дружина та син ОСОБА_13 про проведення загальних зборів 27.07.2024.

42. У судовому засіданні місцевого господарського суду керівник ОК "Хвиля-2" - ОСОБА_2 вказав, що повідомлення у телефонному режимі про проведення загальних зборів, зокрема, ОСОБА_1 здійснювалось за номером телефону НОМЕР_1 та НОМЕР_2 .

43. Судом першої інстанції у судовому засіданні 24.04.2025 на підставі частини четвертої статті 74 ГПК України за допомогою програми "Getcontact" здійснено запит за номером телефону НОМЕР_3 та відповідно до наданої інформації встановлено, що інші користувачі за номером телефону НОМЕР_3 зазначали такі теги, як, наприклад, "ОСОБА_1...", "ОСОБА_1", " ОСОБА_14 " та ін.

44. Крім того, в судовому засіданні голова ОК "Хвиля-2" надав для огляду свій мобільний телефон, в якому контакту ОСОБА_15 відповідає номер - НОМЕР_3 .

45. Представник позивача не заперечив однозначно проти того, що номер телефону НОМЕР_3 належить позивачу, зазначивши при цьому, що йому надано інший номер телефону позивача - НОМЕР_4 . Також адвокат зазначив, що особисто ніколи по телефону з позивачем не спілкувався.

46. Відтак, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний господарський суд, дійшов вірного висновку, що обставина стосовно того, що номер телефону НОМЕР_3 дійсно на час скликання зборів належав ОСОБА_1 є доведеною, оскільки докази на підтвердження такої обставини є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. 

47. Також, дослідивши надану ПрАТ "Київстар" інформацію про вхідні та вихідні дзвінки по номеру телефону НОМЕР_5 (телефону, що належить ОСОБА_2 , керівнику відповідача, який вказано останнім у заяві про долучення документів від 27.02.2025, а.с. 69), які були зафіксовані комунікаційним обладнанням ПрАТ "Київстар" в період часу з 10.07.2024 по 27.07.2024, суд встановив, що у визначений період ОСОБА_16 здійснював численні телефонні дзвінки за різними номерами. Зокрема за номером телефону НОМЕР_1 зафіксовано такі дзвінки:
10.07.2024 о 20:25 - вхідний дзвінок тривалістю 29 сек.;
10.07.2024 о 20:28 - вихідний дзвінок тривалістю 565 сек.;
11.07.2024 о 10:17 - вхідний дзвінок тривалістю 150 сек.;
12.07.2024 об 11:55 - вхідний дзвінок тривалістю 78 сек.;
13.07.2024 об 11:50 - вихідний дзвінок тривалістю 16 сек.

48. З вищевикладеного суди дійшли висновку про те, що позивач та керівник ОК "Хвиля-2" перебувають на постійному зв`язку, зокрема, керівник телефонував позивачу 10.07.2024 та 13.07.2024, тобто у кожному випадку за 10 днів до проведення загальних зборів. 

49. При цьому, судами враховано, що Статутом кооперативу не передбачено обов`язкового складання будь-якого документа (телефонограми/повідомлення) за наслідками повідомлення у телефонному режимі. 

50. Також, судами зазначено, що позивач ніяким чином не пояснив наявність телефонних розмов у період після засідання Правління та перед проведенням загальних зборів з керівником кооперативу, стверджуючи лише, що його не повідомляли про збори. 

51. Крім того, судами взято до уваги також і те, що дружина ОСОБА_1 обізнана з прийнятим рішенням правління про призначення загальних зборів ОК "Хвиля-2" на 27.07.2024, оскільки особисто була присутньою на зборах Правління 10.07.2024 (про її присутність міститься відмітка в протоколі від 10.07.2024). 

52. Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

53. Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

54. Відповідно до частини першої статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

55. Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

56. Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

57. Верховний Суд під час касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

58. Застосувавши вказаний стандарт, урахувавши наведені вище встановлені фактичні обставини, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що факт повідомлення позивача про дату та час проведення спірних зборів скоріше мав місце, аніж ні.

59. Натомість скаржником під час розгляду справи зворотного не доведено. 

60. Відтак безпідставними є доводи скаржника про те, що що суди попередніх інстанцій дійшли необґрунтованого висновку про те, що він був обізнаний про час і місце проведення зборів, оскільки встановили обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів

61. Отже, судами вірно встановлено, що є доведеною обставина того, що ОСОБА_1 був обізнаний про час і місце проведення зборів, зокрема був повідомлений керівником кооперативу за номером телефону НОМЕР_3 про дату та час проведення загальних зборів, а також були повідомлені його дружина та син під час засідання Правління.

62. Така обставина обґрунтовано вважалася судами доведеною, оскільки докази надані на її підтвердження є більш вірогідними, ніж докази надані на її спростування.

63. Підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови; саме лише цитування у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах; неврахування висновку Верховного Суду щодо застосування норми права, зокрема, має місце тоді, коли суд апеляційної інстанції, посилаючись на норму права, застосував її інакше (не так, в іншій спосіб витлумачив тощо), ніж це зробив Верховний Суд в іншій справі (така правова позиція є сталою і послідовною, та викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 11.04.2023 у справі № 910/12405/21, від 21.03.2023 у справі № 908/125/18, від 19.04.2023 у справі № 921/64/22, від 06.06.2023 у справі № 914/217/22, від 09.04.2024 у справі № 910/6316/23). 

64. Процесуальний закон у визначених випадках передбачає необхідність оцінювання правовідносин на предмет подібності. З цією метою суд насамперед має визначити, які правовідносини є спірними, після чого застосувати змістовий критерій порівняння, а за необхідності - також суб`єктний і об`єктний критерії. З-поміж цих критеріїв змістовий (оцінювання спірних правовідносин за характером урегульованих нормами права та договорами прав і обов`язків сторін спору) є основним, а два інші - додатковими. Суб`єктний і об`єктний критерії матимуть значення у випадках, якщо для застосування норми права, яка поширюється на спірні правовідносини, необхідним є специфічний суб`єктний склад цих правовідносин або їх специфічний об`єкт. Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19.

65. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що таку подібність суд касаційної інстанції визначає з урахуванням обставин кожної конкретної справи. Це врахування необхідно розуміти як оцінку подібності насамперед змісту спірних правовідносин (обставин, пов`язаних із правами й обов`язками сторін спору, регламентованими нормами права чи умовами договорів), а за необхідності, зумовленої специфікою правового регулювання цих відносин, - також їх суб`єктів (видової належності сторін спору) й об`єктів (матеріальних або нематеріальних благ, щодо яких сторони вступили у відповідні правовідносини).

66. Водночас, касаційний суд вказує, що неврахування висновку Верховного Суду щодо застосування норми права, зокрема, має місце тоді, коли суди попередніх інстанцій, посилаючись на норму права, застосували її інакше (не так, в іншій спосіб витлумачили тощо), ніж це зробив Верховний Суд в іншій справі, яка є подібною до справи, що розглядається Судом.

67. Не можна посилатись на неврахування висновку Верховного Суду, як на підставу для касаційного оскарження, якщо відмінність у судових рішеннях зумовлена не неправильним (різним) застосуванням норми, а неоднаковими фактичними обставинами справ, які мають юридичне значення.

68. До того ж алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить в першу чергу від позиції сторін спору, а також доводів і доказів, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, визначають фактичні обставини у справі, що формуються, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування, який може змінюватися в процесі її розгляду.

69. Наведеним спростовуються доводи скаржника про те, що суди першої та апеляційної інстанцій порушили норми статей 73, 74, 77, 79, частину п`яту статті 80 ГПК України, і не врахували висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Верховного Суду від 28.08.2018 у справі № 908/1879/17, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17 (щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування, вірогідності доказів), від 06.02.2020 у справі № 906/307/19, від 05.05.2020 у справі № 916/1996/19, що у випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України).

70. Щодо доводів скаржника про те, що суди попередніх інстанцій дійшли необґрунтованого висновку про те, що він був обізнаний про час і місце проведення зборів, оскільки встановили обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів, а саме копії протоколу № 24-1 від 10.07.2024 зборів правління обслуговуючого кооперативу (пункт 4 частини другої статті 287, пункт 4 частини третьої статті 310 ГПК України), колегія суддів зазначає наступне.

71. Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

72. Відповідно до частини першої статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

73. Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

74. Як вже було зазначено, обставини щодо повідомлення скаржника про час і місце проведення зборів були встановлені судами попередніх інстанцій шляхом дослідження:

- змісту копії протоколу № 24-1 від 10.07.2024 зборів правління обслуговуючого кооперативу;

- запиту програми "Getcontact" за номером телефону НОМЕР_3 та відповідно до наданої інформації встановлено, що інші користувачі за номером телефону НОМЕР_3 зазначали такі теги, як наприклад "ОСОБА_1...", "ОСОБА_1", "Кум Саня К..." та ін;

- наданої ПрАТ "Київстар" інформацію про вхідні та вихідні дзвінки по номеру телефону НОМЕР_5 (телефону, що належить ОСОБА_2 , керівнику відповідача, який вказано останнім у заяві про долучення документів від 27.02.2025, а.с. 69), які були зафіксовані комунікаційним обладнанням ПрАТ "Київстар" в період часу з 10.07.2024 по 27.07.2024.

75. Отже до висновку про те, що скаржник був обізнаний про час і місце проведення зборів суди попередніх інстанцій дійшли проаналізувавши всі зазначені докази в їх сукупності, а не лише копію протоколу № 24-1 від 10.07.2024 зборів правління обслуговуючого кооперативу, а відтак наведені скаржником аргументи не спростовують обґрунтованих висновків судів попередніх інстанцій.

76. При цьому, всі аргументи скаржника фактично зводяться до намагання встановити нові обставини, здійснити переоцінку доказів та прохання надати нову оцінку доказам у справі, що в силу вимог статті 300 Господарського процесуального кодексу України виходить за межі повноважень Верховного Суду. 

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

77. Пунктом 1 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

78. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 Господарського процесуального кодексу України).

Судові витрати

79. Судовий збір за подання касаційної скарги у порядку, передбаченому статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на скаржника. 

Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Черкаської області від 24.04.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.09.2025 у справі № 925/1498/24 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко