ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

31 серпня 2023 року 	Справа № 160/16298/23 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправними дії Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради (даної – відповідач) про відшкодування коштів по переплаченій субсидії, отримувач ОСОБА_1 , справа № 139893, сума - 28 490,98 грн. до державного бюджету;
- зобов`язати Лівобережне управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради здійснити перерахунок та виплату позивачу пільг, як пільговій категорії “Багатодітна сім`я” на оплату житлово-комунальних послуг за 2020-2022рр.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує про те, що при зверненні до УСЗН мною були надані усі підтверджуючі документи на право отримання пільги, сума нарахованої пільги за 2020-2022рр., що вбачається з декларацій про доходи сім`ї пільговика, довідок про доходи чоловіка ОСОБА_1 (який отримував мінімальну заробітну плату), пільговій категорії «Багатодітна сім`я». Із поданих документів не вбачається, що виплату здійснено внаслідок недобросовісності з боку позивача як набувача субсидії, доходи сім`ї позивач не приховувала та або не подавала недостовірні дані, не вчиняла умисні дії, які могли негативно вплинути на встановлення права на субсидію. Вважаю, що виявленою «переплатою» з боку Лівобережного УСЗН ДМР та ще й за спливом тривалого часу суб`єктом владних повноважень вчинено протиправні дії відносно позивача, адже будь-які повідомлення про необхідність надати додаткові документи у строк - до 21.11.2022 року позивач не отримувала. У додатку до акту сума повернення склала - 28 490,98 грн., заборгованість – 19 497,42 грн., але з чого та за який період незрозуміло, з`ясувати питання щомісячного утримання з сум неможливо враховуючи, що УСЗН кожного місяця самостійно розраховує суму пільги.
Також, ОСОБА_1 до позовної заяви долучено заяву про поновлення строку звернення до суду. Мотиви вказаної заяви зводяться до того, що строк звернення до суду із даним позовом розпочався у лютому 2023 року, адже раніше не вбачалося можливим з`ясувати порушені питання. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк, демонструючи свою необізнаність щодо підстав нарахування одноразової грошової допомоги в меншому розмірі звернулась до відповідного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву. Посилаючись на запровадження воєнного стану, на довідку Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022р. оприлюдненої у мережі інтернет на підставі ст.ст.14, 14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 №671/97-ВР, Статуту ТПП України, ТПП України та усталену практику Верховного Суду, позивач просить суд визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити строк звернення до адміністративного суду.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Від Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції відповідач зазначив, що шляхом обліку перегляду в програмного комплексу «Наш дім» було встановлено, що позивач на управлінні як отримувач субсидії по відшкодуванню витрат на оплату житлово-комунальних послуг не перебувала. Житлова субсидія жодного разу не призначалась та не виплачувалась позивачу, а відтак не могла вимагатись управлінням до повернення. Посилання позивача на Порядок повернення коштів, надмірно виплачених за призначеними субсидіями, затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України №39/283/90/5 від 29.12.1997р. не повинен братися судом до уваги. У зв`язку з зазначеним, відповідач вважає, що дана вимога позивача є надуманою, та такою, що не підлягає задоволенню. В своїх вимогах позивач просить зобов`язати управління здійснити перерахунок та виплату пільг як пільговій категорії «Багатодітна сім`я на оплату житлово-комунальних послуг за 2020-2022р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , в жовтні 2019 року звернулася до управління із заявою про призначення пільги як багатодітна сім`я. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.01.2003 № 117 «Про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги» дані Позивача було внесено до Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій готівковій формі, як багатодітна сім`я згідно Закону України «Про охорону дитинства». Пільги за період з 01.03.2020-28.02.2021; з 01.03.2021-28.02.2022, 01.03.2022-31.12.2022 ОСОБА_1 нараховувались на чотирьох осіб: ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2 (донька), ОСОБА_3 (син), ОСОБА_4 (донька), з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї на підставі поданих позивачем декларацій про доходи сім`ї, відповідно до Порядку затвердженого Постановою КМУ від 17.04.2019 № 373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі» (надалі Порядок №373). Розрахунок пільги за період з 2020 по 2022 рік направлявся до відома позивачу та знаходиться в матеріалах справи. Порядок №373 визначає механізм використання коштів, передбачених у Державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, та механізм надання громадянам у грошовій формі пільг. Відповідно до п.4 Порядку право на отримання пільг, встановлених України, з середньомісячного структурними сукупного доходу сім`ї визначається до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного доходу сім`ї, затвердженого постановою КМ України від 04.06.2015 №389. У жовтні 2022 року Головним управлінням Національної соціальної сервісної служби у Дніпропетровській області проведено перевірку Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради щодо дотримання вимог законодавства під час надання соціальної підтримки, соціальних послуг та стосовно дотримання прав дітей. В ході перевірки було виявлено порушення права на пільги з урахуванням доходу по справі №139893, тобто позивачем не задекларовано доходи всіх членів сім`ї, а саме чоловіка. За результатами перевірки складено акт від 07.10.2022 року, яким рекомендовано управлінню доповнити справу №139893 (пільговик ОСОБА_1 ) необхідними документами, перевизначити право на пільги та провести відповідні перерахунки, суму пільг виплаченої надміру в розмірі 28 490,98 грн. повернути до державного бюджету. На виконання акту Головного управління Національної соціальної сервісної служби, Управлінням було доповнено справу №139893 довідкою про доходи чоловіка позивача, перевизначено право пільговика та здійснено перерахунок. Після перерахунку сума надміру виплачених коштів становить 19 497,42 грн. Будь-яких рішень про повернення надміру виплаченої суми пільг управлінням не приймались та позивачу не пред`являлись вимоги щодо сплати надміру виплачених коштів. До того ж, повноваження по нарахуванню пільг у грудні 2022 передані до Пенсійного фонду України, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2022р. №1041 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу Пенсійним фондом України» (надалі - Постанова №1041). У зв`язку з невизначеним законодавством механізмом передачі надміру виплаченої суми пільговій категорії осіб, до Пенсійного фонду України така інформація не передавалась. Отже, будь-яких неправомірних дій з боку Управління по відношенню до позивача не відбулось.
Крім того, від Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. Аргументи даного клопотання зводяться до того, що з позовної заяви (абзац 3) встановлено, що в грудні 2022 року до позивача за адресою АДРЕСА_1 прийшли працівники управління та повідомили, що при неправильному нарахуванні пільги виникла заборгованість. Зазначене свідчить про те, що позивачу було відомо про нібито порушення її прав в грудні 2022 р. Протягом 6 місяців з моменту коли позивач дізналась про порушення прав, до суду з таким позовом не звернулась. До суду із відповідним позовом позивач звернувся лише у липні 2022 року, тобто з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України. Відтак, відповідач просить суд залишити адміністративний позов без розгляду.
Вивчивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги до 31.12.2022р., та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 50-відсотків у грошовій готівковій формі, як багатодітна сім`я згідно Закону України «Про охорону дитинства». Пільги за період з 01.09.2019-28.02.2020pp., з 01.03.2020-28.02.2021pp.; з 01.03.2021-28.02.2022pp., 01.03.2022- 31.12.2022pp. нараховувалися на 4 (чотирьох) членів сім`ї: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заявник, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дочка. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дочка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , чоловік. 
Як зазначає позивач у поданій до суду позовній заяві, наприкінці грудня 2022р. за адресою проживання позивача: АДРЕСА_1 , прийшли працівники Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради, щоб відвідати її з родиною та при спілкуванні повідомили про «заборгованість», яка начебто виникла при неправильному нарахуванні пільги, будь-які документи та за який період «виникла» не надали. 
З метою з`ясування ситуації, яка склалась, позивач звернулась за допомогою до адвоката. 
Так, листом від 09.02.2023 року за №7/9-105 «Про розгляд адвокатського запиту» Лівобережне управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради у відповідь на адвокатський запит від 03.02.2023 року №7/115 повідомила адвокату ОСОБА_6 про наступне. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги до 31.12.2022. та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 50-відсотків у грошовій готівковій формі, як багатодітна сім`я згідно Закону України "Про охорону дитинства". Пільги за період з 01.09.2019-28.02.2020, з 01.03.2020-28.02.2021; з 01.03.2021-28.02.2022, 01.03.2022-31.12.2022 ОСОБА_1 надавалися відповідно постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 № 389 "Про затвердження Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї (зі змінами). Пільги нараховувалися на чотирьох членів сім`ї з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї на підставі поданих ОСОБА_1 декларацій про доходи сім`ї (від 14.12.2018, 18.03.2020, 26.03.2021, 01.09 2022). За вересень 2019 року пільги нараховувалися надавачами комунальних послуг відповідно постанови Кабінету Міністрів України від 04.03.2002 № 256, що діяла в той період. Також, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2022 №1041 "Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу Пенсійним фондом України" функцію надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг передано органам Пенсійного фонду України.
Листом від 02.03.2023 року за №7/9-155 «Про розгляд адвокатського запиту» Лівобережне управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради у відповідь на адвокатський запит від 23.02.2023 року №7/208 повідомила адвокату ОСОБА_6 про те, що у жовтні 2022 року Головним управлінням Національної соціальної сервісної служби у Дніпропетровській області була проведена перевірка Лівобережного УСЗН ДМР. В ході проведення перевірки виявлено порушення права на пільги з урахуванням середньомісячного доходу сім`ї. При визначенні права на пільги пільговій категорії «Багатодітна сім`я» не задекларовано доходи всіх членів сімей, які мають право на пільги (а саме чоловіка ОСОБА_1 ). Заходами для усунення порушення були: 1. Доповнення справи необхідними документами; 2. Перевизначення права на отримання пільг; 3. Проведення перерахунку пільг. У додатку до відповіді долучено акт проведення перевірки дотримання вимог законодавства під час надання соціальної підтримки, соціальних послуг та стосовно дотримання прав дітей №19/02/2022-000005 від 07.10.2022 року та вбачається, що у визначений термін (до 21.11.2022р.) ОСОБА_1 не надала підтверджуючих документів на право отримання пільги, сума нарахованої пільги за 2020-2022рр. підлягала поверненню до Державного бюджету. Сума повернення, визначена суб`єктом перевірки, склала 28 490,98 грн. у справі №139893. Нарахування пільг здійснювалося щомісячно згідно Порядку надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі, затвердженому постановою КМУ від 17.04.2019р. № 373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на ойлату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі». Прийняття рішень та розпоряджень щодо нарахування пільг Порядком не передбачено, отже управлінням не приймалося.
Як свідчать матеріали справи, та як зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву, шляхом обліку перегляду в програмного комплексу «Наш дім» було встановлено, що позивач на управлінні як отримувач субсидії по відшкодуванню витрат на оплату житлово-комунальних послуг не перебувала. Житлова субсидія жодного разу не призначалась та не виплачувалась позивачу, а відтак не могла вимагатись управлінням до повернення. Посилання позивача на Порядок повернення коштів, надмірно виплачених за призначеними субсидіями, затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства фінансів України. Міністерства юстиції України № 39/283/90/5 від 29.12.1997 р. не повинен братися судом до уваги. У зв`язку із зазначеним, відповідач вважає, що дана вимога позивача є надуманою, та такою, що не підлягає задоволенню. В своїх вимогах позивач просить зобов`язати управління здійснити перерахунок та виплату пільг як пільговій категорії «Багатодітна сім`я на оплату житлово-комунальних послуг за 2020-2022 р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , в жовтні 2019 року звернулася до управління із заявою про призначення пільги як багатодітна сім`я. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.01.2003 № 117 «Про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги» дані Позивача було внесено до Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій готівковій формі, як багатодітна сім`я згідно Закону України «Про охорону дитинства». Пільги за період з 01.03.2020-28.02.2021; з 01.03.2021-28.02.2022, 01.03.2022-31.12.2022 ОСОБА_1 нараховувались на чотирьох осіб: ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2 (донька), ОСОБА_3 (син), ОСОБА_4 (донька), з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї на підставі поданих позивачем декларацій про доходи сім`ї, відповідно до Порядку затвердженого Постановою КМУ від 17.04.2019 № 373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі» (надалі Порядок №373). Розрахунок пільги за період з 2020 по 2022 рік направлявся до відома позивачу та знаходиться в матеріалах справи. Порядок №373 визначає механізм використання коштів, передбачених у Державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, та механізм надання громадянам у грошовій формі пільг. Відповідно до п.4 Порядку право на отримання пільг, встановлених України, з середньомісячного структурними сукупного доходу сім`ї визначається до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного доходу сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 №389. У жовтні 2022 року Головним управлінням Національної соціальної сервісної служби у Дніпропетровській області проведено перевірку Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради щодо дотримання вимог законодавства під час надання соціальної підтримки, соціальних послуг та стосовно дотримання прав дітей. В ході перевірки було виявлено порушення права на пільги з урахуванням доходу по справі №139893, тобто позивачем не задекларовано доходи всіх членів сім`ї, а саме чоловіка. За результатами перевірки складено акт від 07.10.2022 року, яким рекомендовано управлінню доповнити справу №139893 (пільговик ОСОБА_1 ) необхідними документами, перевизначити право на пільги та провести відповідні перерахунки, суму пільг виплаченої надміру в розмірі 28 490,98 грн. повернути до державного бюджету. На виконання акту Головного управління Національної соціальної сервісної служби, Управлінням було доповнено справу №139893 довідкою про доходи чоловіка позивача, перевизначено право пільговика та здійснено перерахунок. Після перерахунку сума надміру виплачених коштів становить 19 497,42 грн. Будь-яких рішень про повернення надміру виплаченої суми пільг управлінням не приймались та позивачу не пред`являлись вимоги щодо сплати надміру виплачених коштів.
Вважаючи дії відповідача протиправними щодо відшкодування коштів по переплаченій субсидії, позивач звернулася з відповідним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходячи з положень норм законодавства, які діяли на момент їх виникнення, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 8 Положення про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги передбачено, що у разі зміни будь-яких відомостей, зазначених в п.2, що потребує коригування включеної до реєстру інформації про пільговика, він повідомляє про це протягом 30 днів уповноваженому органу (до 30.11.2022 року включно структурному підрозділу з питань соціального захисту населення, з 01.12.2022 року органу Пенсійного фонду України).
Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №373 (зі змінами) затверджено Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі. Цей порядок визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, та механізм надання громадянам у грошовій формі пільг на оплату абонентського обслуговування для споживачів комунальних послуг, що надаються за індивідуальними договорами про надання комунальних послуг або за індивідуальними договорами з обслуговуванням внутрішньо будинкових систем про надання комунальних послуг, а також житлово-комунальних послуг.
Дія порядку №373 поширюється на осіб, які мають право на пільги, зокрема, згідно із законом «Про охорону дитинства».
Порядком надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 року №389, визначено, що пільги деяким категоріям осіб, які мають право на пільги за соціальною ознакою, в тому числі і відповідно до Закону України «Про охорону дитинства» надаються за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів за умови, що середньомісячний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу. Згідно з п.4 даного Порядку, до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно з законодавчими актами, зазначеними у п.2 Порядку поширюються пільги: дружина (чоловік); їхні неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства І та ІІ групи або особами з інвалідністю І групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживають разом з ним.
Пільговики, до сукупного доходу сім`ї, яких входять доходи визначені п.5 Порядку №389 (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи , що підтверджують відсутність доходів за такий період.
Згідно з абз.2 п.11 Порядку №389, після закінчення дванадцяти місяців уповноважений орган визначає право пільговика на отримання пільг на наступний період відповідно до п.9 зазначеного порядку.
Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Відповідно до ст. 1215 ЦК України, не підлягають поверненню безпідставно набуті допомоги, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати.
Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 02.07.2014 року у справі №6-91цс14 та у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 року у справі № 545/163/17 (провадження № 61-33727сво18).
Суд зазначає, що правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум.
Наведене узгоджується із правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року у справі №753/15556/15-ц (провадження №14-445цс18), постанові Верховного Суду від 06.03.2019 року у справі №607/4570/17-ц (провадження №61-29030св18).
Таким чином, з наведених положень та обставин справи вбачається, що відповідачу було відомо про склад сім`ї позивача, коли вона звернулася до Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради з метою отримання пільги на житлово-комунальні послуги та надала необхідні документи для призначення даної пільги, зазначала членів своєї родини, які користуються пільгами, а посадовою особою відповідача було визначено їй пільгу, як на оплату житлово-комунальних послуг як багатодітна сім`я згідно Закону України «Про охорону дитинства».
За приписами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що в ході проведення перевірки було виявлено порушення права на пільги з урахуванням доходу по справі №139893, тобто позивачем не задекларовано доходи всіх членів сім`ї, а саме: чоловіка. За результатами перевірки складено акт від 07.10.2022 року, яким рекомендовано управлінню доповнити справу №139893 (пільговик ОСОБА_1 ) необхідними документами, перевизначити право на пільги та провести відповідні перерахунки, суму пільг виплаченої надміру в розмірі 28 490,98 грн. повернути до державного бюджету. На виконання акту Головного управління Національної соціальної сервісної служби, Управлінням було доповнено справу №139893 довідкою про доходи чоловіка позивача, перевизначено право пільговика та здійснено перерахунок. Після перерахунку сума надміру виплачених коштів становить 19 497,42 грн.
Разом з тим, відповідних доказів щодо факту обізнаності як чоловіка у позивача, відповідачем до суду не подано.
Отже, відповідачем не надано суду будь-яких доказів, які б відповідали вищевказаним критеріям щодо їх достатності, належності та допустимості, що підтверджували б наявні ознаки (обставини) навмисного подання саме позивачем недостовірних відомостей чи приховання відомостей, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на державну соціальну допомогу та на визначення її розміру.
Щодо клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та заяви позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.
Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.
Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.
Згідно з ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 2 статті 123 КАС України, визначено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.
Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.
Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.
Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.3 ст.123 КАСУ).
Так, відповідно до частин першої, другої та третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.
Слід зазначити, що звернувшись до суду з відповідним позовом 10.07.2023 року, позивач не пропустила визначений КАС України шестимісячний строк звернення до суду, оскільки про обізнаність її порушених прав останній було відомо з листа від 09.02.2023 року за №7/9-105 «Про розгляд адвокатського запиту» Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради у відповідь на адвокатський запит від 03.02.2023 року №7/115.
Відтак, відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.
Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.
Отже, інші доводи сторін не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.
Згідно з ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених фактів, суд робить висновок, що позовна заява підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду у сумі 2147,20 грн.
Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2147,20 грн. підлягає стягненню з Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань. 
Керуючись ст.ст.9, 72-77, 90, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 (до Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити.
Визнати протиправними дії Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради (даної – відповідач) про відшкодування коштів по переплаченій субсидії, отримувач ОСОБА_1 , справа № 139893, сума - 28 490,98 грн. до державного бюджету.
Зобов`язати Лівобережне управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради здійснити перерахунок та виплату позивачу пільг, як пільговій категорії “Багатодітна сім`я” на оплату житлово-комунальних послуг за 2020-2022рр.
Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2147 (дві тисячі сто сорок сім) гривень 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради (49051, м. Дніпро, вул. Петра Калнишевського, буд.55; код ЄДРПОУ 42788389).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова