ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

12 березня 2026 року	Справа № 160/28141/25 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» до Південно-Східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» до Південно-Східної митниці, подана через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» представником позивача – адвокатом Логвиненко Євгенією Володимирівною, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати прийняте митницею рішення щодо класифікації товарів від 22.08.2025 № 25UA11000000056-КТ.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 14.08.2025 з метою митного оформлення в режимі експорту виробленого позивачем товару до митного поста «Кам`янське» Дніпровської митниці було подано електронну митну декларацію (ЕМД) типу ЕК10АА№ 25UA110020003304U0. Разом з електронною митною декларацією, у якій товар класифіковано за кодом УКТЗЕД 7407211000, до митного контролю було подано товаросупровідні документи. Дніпровською митницею було відібрано проби (зразки) відповідно до акта про взяття проб (зразків) товарів від 14.08.2025 25UA110020003304U0 для проведення досліджень з метою встановлення характеристик товару та направлено до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі – СЛЕД Держмитслужби). Відбір проб (зразків) товару здійснено з порушенням вимог частини 2 статті 356 Митного кодексу України за відсутності вмотивованого письмового рішення керівника митного органу для відібрання проб та зразків товару. За митною декларацією здійснювалося митне оформлення семи партій товару з різною плавкою металу, однак взяття проб та зразків було здійснено від однієї партії. На підставі висновку СЛЕД Держмитслужби від 20.08.2025 № 1420003700-0282 прийнято рішення щодо класифікації товарів від 22.08.2025 25UA11000000056-КТ, відповідно до якого товар класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД 7403210000. Позивач вважає, що оскаржуване рішення є протиправним, необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню. Оскаржуване рішення не містить обґрунтування класифікації товарів. У висновку СЛЕД, який було враховано під час прийняття рішення щодо класифікації товарів, зазначено діаметр прутків, що не відповідає вказаному в ЕМД. Висновок не містить підпису двох вказаних у ньому осіб. Позивачем було визначено код УКТЗЕД 7407211000, оскільки після процедури лиття прутки піддавалися обробці, що є визначальним для віднесення товару до зазначеної категорії товарів. Усі необхідні документи, які підтверджують правильність класифікації заявлених товарів, надані позивачем під час митного контролю. Однак, відповідачем безпідставно та без належного обґрунтування змінено класифікацію товарів з використанням документів, складених без дотримання встановленої процедури.
Ухвалою суду від 02.10.2025 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
03.10.2025 у встановлений судом строк до суду надійшла подана представником позивача про усунення недоліків з доданими до неї документами.
Ухвалою від 08.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.
У відзиві, який надійшов до суду 24.10.2025, відповідач просив відмовити в задоволенні позову. Зазначив, що декларантом 14.08.2025 подано до митного оформлення в режимі «експорт» митну декларацію типу ЕК10АА № 25UA110020003304U0 на товар «Прутки з латуні: Пруток з латуні тягнутий, круглого поперечного перетину, ГОСТ 2060-2006: діаметр 155мм - 25000кг. Хімічний склад згідно сертифіката якості: Al - 0.16-0.43% Si - 0.12-0.23% Mn 0.05-0.09% Fe - 0.32-0.43% Ni - 0.23-0.42% Cu - 60.37-60.70% Zn - 34.80-35.20% Sn 0.60-0.84% Sb - 0.01-0.02% Pb - 2.49-2.66% Cd - 0.004-0.005%. Виготовлений на установці горизонтального безперервного лиття з калібруванням методом поверхневої деформації. Торговельна марка VA. Виробник ПрАТ «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод». Країна виробництва UA». Відповідно до графи 33 митної декларації товар задекларовано за кодом 7407211000 згідно з УКТЗЕД. На виконання вимог ч. 2 ст. 356 МК України посадовою особою митного поста «Кам`янське» на керівника митного поста «Кам`янське» підготовлено службову записку від 14.08.2025 № 7.5.-28-03-32/40 щодо необхідності взяття проб та зразків товару. Згідно з резолюцією керівника митного поста «Кам`янське» було погоджено процедуру взяття проб і зразків, що відповідає пункту 1 розділу IV Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної митної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби під час проведення досліджень (аналізів, експертиз). Посадовою особою митниці в присутності декларанта з метою визначення хімічних та фізичних якостей товару відібрано проби і зразки товару, що підтверджується актом про взяття проб (зразків) товарів від 14.08.2025 № 25UA110020003304U0. З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД посадовою особою митниці, відповідно до ст.ст. 69, 356, 357 МК України та п. 9 розділу IІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397, направлено запит до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (СЛЕД) для проведення дослідження заявленого до митного оформлення товару. За результатами проведених досліджень СЛЕД складено висновок від 20.08.2025 № 1420003700-0282, відповідно до якого товар ідентифіковано як виріб із суцільним перерізом, виготовлений за допомогою процесу лиття. Без будь-якого виду оброблення після лиття, у тому числі оброблення у холодному стані шляхом холодного волочіння, виправлення або застосування інших процесів, що забезпечують одержання виробів високої точності. Матеріал виготовлення проби - сплав міді та цинку (латунь). Визначений хімічний склад матеріалу проби не суперечить заявленому в графі 31 МД. Щодо доводів позивача про відсутність підписів у висновку, відповідач зазначим, що висновок направлено до митниці листом від 20.08.2025 № 7.17-37/37-01/7/302, який засвідчено цифровим підписом начальника Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Державної митної служби України, що також підтверджується відповідним QR-кодом. Враховуючи висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 20.08.2025 №1420003700-0282, фотознімки товару, основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарних позицій 7407 та 7403 УКТЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, враховуючи те, що пруток виготовлений за допомогою процесу лиття, без будь-якого іншого виду оброблення після лиття, що виключає його з товарної позиції 7407 та відповідає поясненням до товарної позиції 7403 УКТЗЕД, прийнято рішення щодо класифікації товарів від 22.08.2025 № 25UA11000000056-КТ відповідно до якого товар класифіковано в товарній підкатегорії 7403210000 згідно з УКТЗЕД (ставка вивізного мита – 15%). У рішенні від 22.08.2025 № 25UA11000000056-КТ у графі 5 «Обґрунтування класифікації товару» наявні посилання на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів та обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД. Порядком роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, не передбачено суть та форму надання обґрунтування класифікації товару у рішенні щодо класифікації товарів. Посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством.
24.10.2025 надійшло клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.
Ухвалою від 27.10.2025 у задоволенні вказаного клопотання відмовлено.
31.10.2025 надійшла відповідь на відзив, у якій позивач підтримав позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві. Зазначив, що відповідачем не дотримано законодавчих вимог, які регламентують підстави і порядок взяття проб (зразків) товарів, що перебувають під митним контролем Тому акт про взяття проб (зразків) товарів від 14.08.2025 № 25UA110020003304U0 є недопустимим доказом, у зв`язку з чим результати експертизи, викладені у висновку від 20.08.2025 № 1420003700-0282, не є достатньою підставою для винесення спірного рішення, оскільки отримані з порушенням встановленої процедури.
05.11.2025 надійшло заперечення відповідача, у якому зазначено, що нормами статті 356 МК України не визначено форму рішення керівника митного органу (доручення, резолюція тощо). Резолюція керівника митного органу є однією з форм управлінських доручень у письмовій формі. Отже, резолюція керівника митного органу на службовій записці від 14.08.2025 № 7.5.-28-03-32/40 посадової особи митниці, яка здійснювала митне оформлення, є вмотивованим рішенням керівника щодо взяття проб (зразків) товарів для проведення дослідження. Тому взяття проб (зразків) спірного товару здійснено митницею в порядку та спосіб, що встановлені законом. У висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 20.08.2025 № 1420003700-0282 у пункті 12 «Висновок» було допущено технічну помилку в частині зазначення діаметру досліджуваного товару, замість 155 мм помилково зазначено 30 мм. У зв`язку з цим Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби 24.10.2025 внесено зміни до висновку від 20.08.2025 № 1420003700-0282.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що 26.07.2019 між ПрАТ «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» (продавцем) і компанією «RISE TEAM INTERNATIONAL LIMITED LIABILITY COMPANY», США (покупцем) було укладено контракт № 77Z, згідно з п. 1.1 якого продавець зобов`язується поставити, а покупець прийняти й оплатити товар відповідно до специфікації, узгодженої сторонами, яка є невід`ємною частиною цього контракту.
Пунктом 1.2 контракту визначено, що найменування, асортимент, технічні параметри (номенклатура, марка, розмір, вага), кількість та вартість товару узгоджуються додатково для кожної товарної партії в Специфікації, та зазначаються в інвойсі, які є невід`ємною частиною контракту.
Продавець постачає покупцеві товар на умовах EXW (Верхньодніпровськ, Україна), відповідно до Інкотермс 2010, автомобільним транспортом, якщо інший вид транспорту не передбачений у специфікації на дану партію товару (п. 2.1 контракту).
Відповідно до пункту 3.1 контракту ціна на товар, що постачається за цим контрактом, встановлюється в доларах США окремо для кожної партії товару, відповідно до специфікації та інвойсу.
Згідно з п. 4.1 контракту платежі за товар, що постачається за цим контрактом, здійснюються в доларах США на рахунок продавця, зазначений у п. 13 цього контракту.
Після підписання контракту продавець складає та надсилає на адресу покупця інвойс і специфікацію, складені за його усною заявкою для погодження переліку товарів та загальної суми. Умови оплати визначені в специфікаціях до цього Договору. Якщо інше не вказано в відповідній специфікації, оплата всієї вартості товару здійснюється у порядку 100% передоплати протягом 1 банківського дня з моменту підтвердження митного оформлення товару (п. 4.2 контракту).
Згідно зі специфікацією № 123 від 07.08.2025 до контракту № 77Z від 26.07.2019 сторонами було погоджено найменування та кількість товару – пруток латунний тягнутий із зазначенням характеристик, 50000 кг, загальною вартістю 310000,00 дол. США, та умови оплати, а саме у порядку 100% передоплати не пізніше ніж протягом 1 банківського дня з моменту підтвердження митного оформлення товару, та умови поставки FCA (Верхньодніпровськ, Україна).
На виконання умов контракту № 77Z від 26.07.2019, специфікації № 123 від 07.08.2025 було складено інвойс № 188 від 14.08.2025, у якому зазначено найменування товару - пруток латунний тягнутий, 25000 кг, загальною вартістю 155000,00 дол. США.
З метою здійснення митного оформлення в режимі експорту товарів позивачем до митниці подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № 25UA110020003304U0 від 14.08.2025, відповідно до якої визначено код згідно з УКТ ЗЕД 7407211000 товару (прутки з латуні: пруток з латуні тягнутий, круглого поперечного перетину, діаметр 155 мм – 25000 кг), вказано хімічний склад відповідно до сертифікату якості, зазначено, що товар виготовлений на установці горизонтального безперервного лиття з калібруванням методом поверхневої деформації, торговельна марка VA, виробник ПрАТ «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод».
Старший державний інспектор митного поста «Кам`янське» у службовій записці від 14.08.2025 вх. № 7.5-28-03-32140 просив дозволу в.о. заступника начальника митного поста «Кам`янське» на здійснення відбору проб товару, який оформлюється за ЕМД типу ЕК 10АА № 25UA110020003304U0 від 14.08.2025, для проведення досліджень Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби. У службовій записці вказано підставу проведення досліджень: захід СУР для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. На службовій записці міститься резолюція в.о. заступника начальника митного поста «Кам`янське» від 14.08.2025, за змістом якої відібрання проб та зразків дозволено.
14.08.2025 Дніпровською митницею складено акт № 25UA110020003304U0 про взяття проб (зразків) товарів від 14.08.2025, відповідно до якого старшим державним інспектором митного поста «Кам`янське» у присутності директора ПрАТ «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» взято проби (зразки) товару – пруток з латуні тягнутий, круглого поперечного перетину, ГОСТ 2060-2006, діаметр 155 мм, обсяг партії товару – 25000 кг, кількість взятої проби – 2 по 1 кг, які направлено до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД.
Відповідно до наказу Державної митної служби України від 08.08.2025 № 775 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби» територіальний орган як відокремлений підрозділ Державної митної служби України Дніпровську митницю (код 43971371) перейменовано на Південно-Східну митницю (код 43971371), про що внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідний запис 20.08.2025.
20.08.2025 Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок № 1420003700-0282, відповідно до якого надана на дослідження проба товару «Пруток латунний тягнутий ГОСТ 2060-2006 діам. 30мм» ідентифікована як виріб із суцільним перерізом, виготовлений за допомогою процесу лиття. Без будь-якого виду оброблення після лиття, у тому числі оброблення у холодному стані шляхом холодного волочіння, виправлення або застосування інших процесів, що забезпечують одержання виробів високої точності. З наданої проби достеменно встановити первинну форму поперечного перерізу не видається можливим. Матеріал виготовлення проби – сплав міді та цинку (латунь). Визначений хімічний склад матеріалу проби не суперечить заявленому в гр. 31 МД.
22.08.2025 Південно-Східною митницею прийнято рішення щодо класифікації товарів № 25UA11000000056-КТ, яким класифіковано товар, зазначений у митній декларації № 25UA110020003304U0 від 14.08.2025 за кодом 7403210000 згідно з УКТ ЗЕД. У висновку рішення, зокрема зазначено, що прутки зі сплавів на основі міді та цинку (латуні) литі, не піддані ніякому іншому обробленню після одержання: пруток литий латунний, виготовлений за допомогою процесу лиття. Без будь-якого виду оброблення після лиття, у тому числі оброблення у холодному стані шляхом холодного волочіння, виправлення або застосування інших процесів, що забезпечують одержання виробів високої точності. Поверхня прутка шорстка, має сліди борозна у поздовжньому напрямку. На поверхні присутня оксидна плівка, окалина та присутні дефекти лиття, такі як раковини (пустоти), поглиблення, наліпки, що свідчить про відсутність будь-якого виду оброблення проби після лиття. Матеріал виготовлення проби – сплав міді та цинку (латунь). Діаметр прутка – 150 мм. Хімічний склад згідно із сертифікатом якості: Al – 0,16-0,43%, Si – 0,12-0,23%, Mn – 0,05-0,09%, Fe – 0,32-0,43%, Ni – 0,23-0,42 %, Сu – 60,37-60,70%, Zn – 34,80-35,20%, Sn – 0,60-0,84%, Sb – 0,01-0,02%, Pb – 2,49 – 2,66%, Cd – 0,004-0,005%. В обґрунтуванні класифікації товару наведено посилання на нормативно-правові акти, зазначено, що товар класифіковано за кодом 7403210000 згідно з УКТ ЗЕД враховуючи висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 20.08.2025 № 1420003700-0282, фотознімки товару, основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарних позицій 7407 та 7403 УКТЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, враховуючи те, що пруток виготовлений за допомогою процесу лиття, без будь-якого іншого виду оброблення після лиття, що виключає його з товарної позиції 7407 та відповідає поясненням до товарної позиції 7403 УКТЗЕД.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд дійшов такого висновку.
Згідно з частиною першою статті 67 Митного кодексу України (тут і далі у редакції на час виникнення спірних правовідносин) Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частини друга, третя статті 67 Митного кодексу України).
Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Частиною другою статті 69 Митного кодексу України визначено, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).
Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Станом на час виникнення спірних правовідносин для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснювалася згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19.10.2022 № 2697-IX «Про Митний тариф України» (набрав чинності 01.01.2023).
Згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Отже, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
Як встановлено з матеріалів справи, позивач в ЕМД № 25UA110020003304U0 від 14.08.2025 класифікував товар за кодом 7407211000 згідно з УКТ ЗЕД як прутки із сплавів на основі міді та цинку (латуні).
Оскаржуваним рішенням вказаний товар класифіковано за кодом 7403210000 згідно з УКТ ЗЕД як сплави на основі міді та цинку (латуні).
Наказом Державної митної служби України № 543 від 14.12.2022 було затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення до УКТЗЕД).
У Поясненнях до товарної позиції 7407 «Прутки та профілі мідні» зазначено, що вироби, описані в цій товарній позиції, зазвичай одержують прокатуванням, екструзією або волочінням, але вони також можуть бути одержані куванням (на пресі чи молоті). Потім вони можуть бути оброблені в холодному стані (якщо це потрібно після випалювання) шляхом холодного волочіння, виправлення або застосування інших процесів, що забезпечують одержання виробів високої точності. Вони також можуть бути піддані механічному обробленню (наприклад, свердлінню, вирубанню, скручуванню чи ґофруванню) за умови, що при цьому вони не набувають відмітних ознак виробів чи продуктів інших товарних позицій. Прутки, одержані литтям (включаючи так зване «кокільне» і безперервне лиття) або спіканням, відносяться до товарної позиції 7403 за умови, що вони після виготовлення не піддавалися іншому обробленню, крім простого зняття задирок чи окалини. Проте, якщо на цій стадії вони були піддані іншим видам оброблення, вони відносяться до цієї товарної позиції за умови, що вони при цьому не набули відмітних ознак виробів інших товарних позицій.
Згідно з Поясненнями до товарної позиції 7403 «Мідь рафінована та мідні сплави необроблені» до цієї товарної позиції включаються необроблені рафінована мідь і мідні сплави, як зазначено в Примітках 1 (а) та 1 (b) до цієї групи, відповідно. До цієї товарної позиції включаються литі та спечені сляби, бруски, прутки, зливки і т.п. за умови, що вони після одержання не були піддані ніякому іншому обробленню, крім зняття задирок чи окалини (для видалення поверхневого шару, що містить велику кількість мідних оксидів), чи обрізання, обрубання, зачищення і т.п. для видалення твердої кірки або інших ливарних дефектів або піддавалися обробленню поверхні з однієї її сторони для огляду (контроль якості).
У сертифікаті якості виробника – ПрАТ «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» від 14.08.2025 зазначено матеріал – латунний пруток тягнутий круглого поперечного перерізу d 155 мм, ГОСТ 2060-2006, виготовлений на установці горизонтального неперервного лиття з калібруванням методом поверхневої деформації, торгова марка «VA».
Відповідно до абз. 1 ч. 7 ст. 69 Митного кодексу України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.
Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України затверджено наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 630 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року № 455).
У цьому Порядку терміни вживаються у таких значеннях:
класифікаційна робота - сукупність заходів, що здійснюють посадові особи митних органів для забезпечення правильності класифікації товарів;
класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі - Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення;
контроль правильності класифікації товарів - перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них;
рішення щодо класифікації товарів (далі - Рішення) - рішення митного органу, яке приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ цього Порядку посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ цього Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу;
відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.
Пунктом 9 розділу ІІ Порядку передбачено, що посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення.
Згідно з пунктом 11 розділу ІІ Порядку рішення приймається у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації. Для прийняття Рішення використовуються відомості, які містяться у митній декларації, інших документах, поданих для митного оформлення, а також документи та відомості, надані разом із Запитом та/або у порядку, передбаченому пунктом 12 цього розділу.
У додатку до форми рішення щодо класифікації товарів наведено Пояснення до заповнення рішення щодо класифікації товарів.
У графі 5 «Обґрунтування класифікації товару» надається обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо.
У графі 7 «Строк дії рішення» зазначається дата набрання чинності рішенням щодо класифікації товарів та дата втрати чинності таким рішенням.
Оскаржуване рішення Дніпровської митниці щодо класифікації товарів містить обґрунтування класифікації товару відповідно до вимог Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 630 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року № 455), що полягає у тому, що пруток виготовлений за допомогою процесу лиття, без будь-якого іншого виду оброблення після лиття, що виключає його з товарної позиції 7407 та відповідає поясненням до товарної позиції 7403 УКТЗЕД.
Разом із тим, щодо дотримання відповідачем процедури прийняття рішення суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 15 розділу ІІ Порядку якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба у спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, митний орган може звернутися до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації). Залучення спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі виникнення: необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; складних випадків класифікації товарів, вирішення яких потребує проведення досліджень. У такому разі Підрозділ або підрозділ митних компетенцій готує та надсилає запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно з пунктом 16 розділу ІІ Порядку взяття проб (зразків) товарів та операції із ними здійснюються відповідно до статей 356 та 357 Кодексу.
Частиною другою статті 356 МК України передбачено, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.
За змістом пункту 1 розділу IV Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної митної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 1058 від 02.12.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 грудня 2016 р. за № 1693/29823 (зі змінами) взяття проб (зразків) товарів для проведення дослідження (аналізу, експертизи) проводять уповноважені посадові особи митного органу на підставі вмотивованого рішення керівника цього органу або його заступника у вигляді нанесення резолюції на їх службових записках з цього питання за правилами законодавства з питань документування управлінської діяльності в електронній чи паперовій формі (крім випадків прийняття рішення щодо зобов`язуючої інформації) або постанови про взяття проб і зразків у справі про порушення митних правил.
Резолюція виконуючого обов`язки заступника начальника митного поста «Кам`янське» такого змісту: «відібрання проб та зразків дозволено» на службовій записці не є вмотивованим письмовим рішенням керівника митного органу або його заступника в розумінні ч. 2 ст. 356 МК України, оскільки не містить будь-якого обґрунтування та мотивації прийнятого рішення.
Верховний Суд вже неодноразово вирішував питання щодо форми передбаченого частиною другою статті 356 МК України рішення керівника митного органу або його заступника про відібрання проб (зразків) товару. Так, зокрема, але не виключно у постановах від 28 липня 2021 року (справа №815/3903/17), від 28 травня 2020 року (справа №818/1205/16), від 14 серпня 2018 року (справа №818/3408/15), від 12 листопада 2020 року (справа №808/1697/15), від 29 липня 2021 року (справа №160/11199/19), від 13 квітня 2021 року (справа №818/294/17), від 27 травня 2021 року (справа №820/6482/16), від 25 лютого 2021 року (справа №815/1557/17) Верховний Суд виснував, що передбачене частиною другою статті 356 МК України письмове вмотивоване рішення не може бути прийняте у формі резолюції керівника на службовій записці інспектора митного органу. За таких обставин, з урахуванням приписів статті 19 Конституції України, є підстави вважати, що владні управлінські функції під час прийняття рішення про визначення коду товару було здійснено у непередбачений законом спосіб.
Верховний Суд у постанові від 25.03.2024 у справі № 260/585/22 підтримав наведені висновки Верховного Суду та не вбачав підстав для відступу від них.
Відповідно до ч. 13 ст. 356 МК України проби (зразки) товарів, крім великогабаритних і технічно складних (машини, технологічні лінії, промислові конструкції тощо), беруться в мінімальній кількості у двох примірниках (досліджуваний та контрольний), кожен з яких є достатнім для проведення дослідження.
Частиною 17 статті 356 МК України визначено, що про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно з ч. 2 ст. 357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.
Відповідно до ч.ч. 8, 9 ст. 357 МК України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.
У матеріалах справи наявний висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 20.08.2025 № 1420003700-0282, який не містить підпису експерта та начальника управління.
Як зазначив відповідач, вказаний висновок було надіслано листом Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Державної митної служби України від 20.08.2025 № 7.17-37/37-01/7/302, на який накладено цифровий підпис начальника зазначеного управління.
Разом із тим, копію висновку від 20.08.2025 № 1420003700-0282 з підписами експерта та начальника Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби відповідачем надано не було.
Додана до заперечення копія зміни № 1 від 24.10.2025 до висновку № 1420003700-0282 від 20.08.2025, якою у зв`язку з виявленою технічною помилкою викладено пункт 12 в іншій редакції, також не містить підписів експерта та начальника Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.
З системного аналізу матеріалів справи, наведених норм законодавства, враховуючи правові висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку, що внаслідок порушення митним органом процедури відібрання проб (зразків) товару, встановленої Митним кодексом України, прийняте за результатами дослідження таких проб рішення щодо класифікації товарів № 25UA11000000056-КТ від 22.08.2025 не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України, є протиправним та підлягає скасуванню.
Позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви до суду в сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 300 від 25.09.2025.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
За подання до суду даної позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 2422,40 грн (3028,00 х 0,8).
Отже, позивачем надміру сплачено судовий збір у сумі 605,60 грн (3028,00-2422,40). 
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають стягненню понесені позивачем витрати зі сплати судового збору за подання до суду позовної заяви в сумі 2422,40 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» до Південно-Східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Південно-Східної митниці щодо класифікації товарів № 25UA11000000056-КТ від 22.08.2025.
Стягнути з Південно-Східної митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного акціонерного товариства «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2422,40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.
Позивач: Приватне акціонерне товариство «Верхньодніпровський ливарно-механічний завод», місцезнаходження: 61058, м. Харків, вул. Роллана Ромен, буд. 12, код ЄДРПОУ 00292853.
Відповідач: Південно-Східна митниця, місцезнаходження: 49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, код ЄДРПОУ 43971371.
Повний текст рішення суду складено 12.03.2026.

Суддя В.В. Рянська