ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

19 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/11383/22	

Головуючий суддя І інстанції – Калугіна Н.Є.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),
суддів: Чередниченка В.Є., Шальєвої В.А., 

за участю секретаря судового засідання Перетятько К.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційні скарги Дніпропетровської обласної прокуратури в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 в адміністративній справі №160/11383/22 за позовом керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест», ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська" про знесення об`єкту самочинного будівництва та про припинення права володіння, - 

ВСТАНОВИВ:
Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради звернувся до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест», ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська", в якому, з урахуванням уточнень, просив:
- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКП НОМЕР_1 ) знести за власний рахунок самочинно збудовану надбудову (поверхи), яка збудована вище другого надземного поверху об`єкту нерухомого майна (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці кадастровий номер 1210100000:08:642:0011, будівництво якої не передбачено будівельним паспортом «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі АДРЕСА_1 » від 02.01.2020 № 16/28-1;
- припинити володіння ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером – 2348581312101, за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкти нерухомого майна:
- квартира АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482574312020);
- квартира АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482607912020);
- квартира АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482663212020);
- квартира АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482680812020);
- квартира АДРЕСА_6 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482770912020).
- квартира АДРЕСА_7 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482785112020).
- квартира АДРЕСА_8 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482837312020);
- квартира АДРЕСА_9 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483618112020);
- квартира АДРЕСА_10 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483658412020);
- квартира АДРЕСА_11 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483684112020);
- квартира АДРЕСА_12 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483826012020);
- квартира АДРЕСА_13 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483714912020);
- квартира АДРЕСА_14 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483732412020);
- квартира АДРЕСА_15 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483781012020);
- квартира АДРЕСА_16 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483794612020);
- квартира АДРЕСА_17 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483903912020);
- квартира АДРЕСА_18 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483919412020);
- квартира АДРЕСА_19 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483970212020);
- квартира АДРЕСА_20 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484004912020);
- квартира АДРЕСА_21 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484425112020);
- квартира АДРЕСА_22 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484456212020);
- квартира АДРЕСА_23 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484524812020);
- квартира АДРЕСА_24 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484548612020);
- квартира АДРЕСА_25 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484571612020);
- квартира АДРЕСА_26 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484604712020);
- квартира АДРЕСА_27 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484624912020);
- квартира АДРЕСА_28 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484666512020);
- квартира АДРЕСА_29 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484704512020);
- квартира АДРЕСА_30 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484729112020);
- квартира АДРЕСА_31 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484748012020);
- квартира АДРЕСА_32 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484854712020);
- квартира АДРЕСА_33 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484868112020);
- квартира АДРЕСА_34 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484887812020);
- група нежитлових приміщень, площею 195, 4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484937112020).
- припинити володіння ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_3 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_35 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482801912020);
- припинити володіння ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_36 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482816312020);
- припинити володіння ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_5 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_37 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2482827112020)
- припинити володіння ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_6 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_38 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483603712020);
- припинити володіння ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_7 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_39 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2483699112020);
- припинити володіння ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_8 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_40 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484502912020);
- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД ІНВЕСТ» (ЄДРПОУ 35395369) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_41 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484685212020);
- припинити володіння ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_9 ) нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_42 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2484902412020).
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 адміністративний позов керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було задоволено частково.
Зобов`язано ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснити перебудову об`єкта нерухомого майна літ. А-5 (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером 1210100000:08:642:0011, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованої надбудови (3-й, 4-й, 5-й поверхи) та приведення у відповідність до будівельного паспорту «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі вул. Камчатської» від 02.01.2020 № 16/28-1.
У задоволенні решти позовних вимог було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Дніпропетровська обласна прокуратура в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради звернулась з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати в частині позовних вимог, в задоволенні яких було відмовлено та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що виходячи з положень ст. 19 Конституції України та ст.ст. 14, 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державні реєстратори речових прав на нерухоме майно не мають повноважень вчиняти будь-які дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме манно на підставі судового рішення про знесення самочинного будівництва без зазначення в його резолютивній частині відомостей про припинення речових прав та закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи державної реєстрації прав.
При цьому, залишення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності на об`єкт самочинного будівництва дозволить його власнику здійснювати з цим майном (навіть у разі його знесення) будь-які дії щодо відчуження, поділу, об`єднання тощо, а також використання правовстановлюючих документів на цей об`єкт для легалізації іншого об`єкту самочинного будівництва. У спірних правовідносинах склалась ситуація неможливості поновлення прав та інтересів територіальної громади міста Дніпра від самочинно збудованого нерухомого майна, незважаючи на обрання прокурором відповідних способів захисту, та постановлене судом рішення про знесення самочинної надбудови, з огляду на відсутність повноважень у прокуратури, органу місцевого самоврядування та державного реєстратора на закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на таке самочинно збудоване майно, оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні записи про право власності на спірне нерухоме майно за відповідачами.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» також звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що звернення прокурора з даним позовом лише дублює спроби «захистити» інтереси держави» та протиправно втручається в право мирно володіти та розпоряджатися своїм майном добросовісних набувачів. Зауважено, що спірні правовідносини пов`язані із внесенням до Державного реєстру записів про відсутність прав із закриттям розділів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційних справ на об`єкти нерухомого майна, тобто по суті скасуванням рішення щодо реєстрації майнових прав, то цілком правомірним є висновок, що спір у цій справі не є публічно-правовим і не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 також звернулась з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначила, що в матеріалах справи відсутні докази, що об`єкт будівництва збудовано з істотним порушенням будівельних норм і правил та відсутні докази технічної можливості демонтажу частини житлового будинку, який належить відповідачам, без пошкодження конструкції будинку у цілому. Доказом, який може встановити або спростувати факти, які підлягають встановленню в даній категорії, є висновок будівельно-технічної експертизи. Відсутність доказів технічної можливості демонтажу частини житлового будинку, який належить відповідачам, без пошкодження конструкції будинку у цілому є підставою для відмови у задоволенні позовної заяви. Зауважено, що при вирішенні питання щодо прийняття заяви про зміну предмету позову судом першої інстанції грубо порушені норми КАС України, оскільки суд мав повернути заяву про зміну предмету позову позивачу, проте в порушення статей 169, 172 КАС України ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 клопотання Західної окружної прокуратури міста Дніпра про залучення співвідповідачів та зміну предмета позову у справі №160/11383/22 задоволено, залучено до участі у справі у якості співвідповідачів: ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест», ОСОБА_8 та змінено предмет позову. 
Представником ОСОБА_9 адвокатом Шаховим Дмитром Артемовичем було подано клопотання про зупинення провадження по справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 236 КАС України. 
В обґрунтування наведеного клопотання представник ОСОБА_9 адвокат Шахов Дмитро Артемович зазначив, що ОСОБА_9 перебуває на військовій службі по мобілізації. У військовому квітку НОМЕР_10 відмітка, що з 07.09.2025 році ОСОБА_9 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_11 за призовом по мобілізації.
19.03.2025 представник ОСОБА_9 адвокат Шахов Дмитро Артемович заявив усне клопотання, в якому зазначив, що відмовляється від поданого клопотання про зупинення провадження по справі.
Прокурор та представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в судовому засіданні просили задовольнити вимоги апеляційної скарги на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Також заперечували відносно задоволення апеляційних скарг ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест».
Представники Якуніної Ірини Анатоліївни та Вайтовіча Андрія Володимировича в судовому засіданні просили задовольнити вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Також заперечували відносно задоволення апеляційної скарги Дніпропетровської обласної прокуратури в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
Інші учасники судового процесу, в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи за відсутності останніх. 
Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Дніпропетровської обласної прокуратури в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не підлягає задоволенню, а апеляційні скарги ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» підлягають задоволенню, з огляду на наступне.
Як було встановлено судом першої інстанції, рішенням Дніпровської міської ради від 20.06.2018 №266/33 ОСОБА_11 передано земельну ділянку площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011) у власність для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у районі АДРЕСА_1 (код цільового використання землі 02.01 - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)) (а.с. 113 т. 1).
16.09.2019 ОСОБА_1 набула право власності на земельну ділянку площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011), що розташована у районі АДРЕСА_1 , про що сторони спору не заперечують. 
Головним архітектурно-планувальним управлінням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради ОСОБА_1 надано будівельний паспорт «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі вул. Камчатської» від 02.01.2020 № 16/28-1 (а.с. 118-120 т.1).
Відповідно до містобудівних та архітектурних вимог до забудови вказаної земельної ділянки видом будівництва є будівництво житлового будинку та улаштування навісу, гранична висота житлового будинку складає 8,55 м. Основні техніко-економічні показники - житловий будинок загальною площею 279,20 кв.м., поверховість - 2 поверхи.
24.01.2020 ОСОБА_1 подано повідомлення про початок будівельних робіт П061200240384, яке зареєстроване в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (а.с. 121 – 124 т.1).
Згідно цього повідомлення ОСОБА_1 мала намір здійснити нове будівництво двоповерхового індивідуального житлового будинку загальною площею 279,7 кв.м., господарським на земельній ділянці площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011), що розташована у районі АДРЕСА_1 .
14.04.2021 ОСОБА_1 подала декларацію про готовність об?єкта до експлуатації П101210414914, яка зареєстрована в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, та згідно якої, ОСОБА_12 здійснено будівництво двоповерхового індивідуального житлового будинку загальною площею 279,7 кв.м. на земельній ділянці площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011), що розташована у районі АДРЕСА_1 (а.с. 125-127 т. 1).
Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на підставі декларації про готовність об?єкта до експлуатації ДП101210414914 від 14.04.2021, за ОСОБА_1 23.04.2021 зареєстровано право власності на об?єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 – житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 279,7 кв.м. на земельній ділянці площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011) (а.с. 41-43 т. 1). 
Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 19.10.2021 державним реєстратором Підгороднім В.І. внесено відомості з відкриттям розділу щодо поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 1974,30 к.в. на земельній ділянці площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011) (а.с. 52-55 т.1).
Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в результаті поділу вказаного об?єкту нерухомого майна утворено 41 об?єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлове приміщення площею 195,4 кв.м. (підвал) (а.с. 56-112 т.1). 
За договорами дарування від 04.11.2021, 05.11.2021, 08.11.2021, 09.11.2021 ОСОБА_1 відчужено 41 квартиру та нежитлове приміщення на користь ОСОБА_2 (а.с. 171-213 т. 1).
УДАБК Дніпровської міської ради 12.11.2021 року призначена позапланова перевірка дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за вищезазначеною адресою, яка проведена посадовою особою відповідача 19.11.2021 року.
За результатами перевірки відповідачем 19.11.2021 року складено:
- акт №0000000099, в якому зазначено, що замовником будівництва ОСОБА_1 без отримання дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) проводяться будівельні роботи, а саме: ведеться будівництво будинку, який станом на 19.11.2021 року складається з 5 поверхів, збудованих з монолітного залізобетонного каркасу, газобетону та червоної цегли, з встановленими віконними блоками (т.1 а.с.137-146);
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робот, яким з метою усунення виявлених порушень з 19.11.2021 року зупинено виконання будь-яких будівельних робіт на вищезазначеному об`єкті та зобов`язано усунути допущені порушення на об`єкті будівництва у строк до 19.12.2021 року, перебудувати об`єкт у відповідності до будівельного паспорту №16/28-1 від 02.01.2020 року (т.1 а.с.147); 
- протокол стосовно ОСОБА_1 про адміністративну відповідальність за порушення ч.1 ст. 36 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” (т.1 а.с.148, 149).
Начальником УДАБК Дніпровської міськради 07.12.2021 року винесено постанову №52А/071221, якою ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 6 ст. 96 КУпАП, та накладено штраф у сумі 25500, 00 грн. за проведення будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці кадастровий номер 1210100000:08:642:0011, без отримання дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єкту за класом наслідків (відповідальності) з середніми наслідками (СС2) (т.1 а.с.150, 151).
20.12.2021 року посадовою особою відповідача з метою перевірки виконання припису від 19.11.2021 року проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вищезазначеному об`єкті будівництва, за результатами якої 20.12.2021 року складено: 
- акт перевірки №0000000110, в якому зазначено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги раніше виданого припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.11.2021 року(т.1 а.с.152-161),
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робот, з вимогою виконати раніше виданий припис від 19.11.2021 року про зупинення виконання будь-яких будівельних робіт на вищезазначеному об`єкті будівництва, перебудувати об`єкт у відповідності до будівельного паспорту №16/28-1 від 02.01.2020 року у строк до 20.01.2022 року (т.1 а.с.162, 163),
- протокол стосовно ОСОБА_1 про адміністративну відповідальність за порушення ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” (т.1 а.с.164, 165).
Начальником УДАБК Дніпровської міської ради 06.01.2022 року винесено постанову №1А/060122, якою ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, накладено штраф у сумі 6800,00 грн. (т.1 а.с.166, 167).
В подальшому ОСОБА_2 відчужено 8 квартир на користь інших осіб, а саме:
- на підставі договору дарування серія та номер 594, виданого 14.10.2022, приватним нотаріусом Солошенко Юлією Володимирівною за ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_3 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним номером 2482801912020, що розташований за адресою: АДРЕСА_43 ; 
- на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 1094, виданого 05.10.2022, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіною Оленою Валентинівною за ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_4 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним номером 2482816312020, що розташований за адресою: АДРЕСА_44 ; 
- на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 1128, виданого 07.10.2022, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіною Оленою Валентинівною за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_5 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним номером 2482827112020, що розташований за адресою: АДРЕСА_45 ; 
- на підставі договору дарування серія та номер 550, виданого 14.04.2023, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Солошенко Юлією Володимирівною за ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_6 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним номером 2483603712020, що розташований за адресою: АДРЕСА_46 ; 
- на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 1075, виданого 28.09.2022, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіною Оленою Валентинівною за ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_7 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним номером 2483699112020, що розташований за адресою: АДРЕСА_47 ;
- на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 459, виданого 04.05.2023, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Петрушенською Інною Романівною за ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_8 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, із реєстраційним номером 2484502912020, що розташований за адресою: АДРЕСА_48 ; 
- на підставі акту приймання-передачі серія та номер 554, 555, виданого 22.05.2023, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Петрушенською Інною Романівною за ТОВ «ХДД ІНВЕСТ» (ЄДРПОУ 35395369) зареєстровано право номером 2484685212020 власності на об`єкт нерухомого майна із реєстраційним, що розташований за адресою: АДРЕСА_49 ; 
- на підставі договору дарування серія та номер 509, виданого 12.05.2023, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Петрушенською Інною Романівною за ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_9 ) зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, із реєстраційним номером 2484902412020, що розташований за адресою: АДРЕСА_50 .
ОСОБА_1 оскаржила до суду прийняті за результатами перевірок 19.11.2021 року та 20.12.2021 року приписи про зупинення підготовчих та будівельних робот, та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №52А/071221 від 07.12.2021 року в сумі 25 500, 00 грн., № 1А/060122 від 06.01.2022 року в сумі 6800,00 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.08.2023 року у справі №160/14665/22 позовні вимоги задоволено, визнані протиправними та скасовані прийняті УДАБК Дніпровської міськради приписи від 19.11.2021 року, 20.12.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робот, постанови №52А/071221 від 07.12.2021 року, № 1А/060122 від 06.01.2022 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. На користь позивачки за рахунок бюджетних асигнувань відповідача стягнутий судовий збір у розмірі 2977,20 грн. 
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №160/14665/22 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2023 року по адміністративній справі № 160/14665/22 скасовано, позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів та постанов залишені без задоволення.
Постановою Верховного Суду від 28.02.2025 постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №160/14665/22 залишено без змін.
У справі №160/14665/22 судом апеляційної інстанції встановлено, що проведення перевірок об`єкту будівництва за вищезазначеною адресою здійснено 19.11.2021 року та 20.12.2021 року посадовими особами УДАБК Дніпровської міськради як органу місцевого самоврядування з дотриманням вимог чинного законодавства, за результатами перевірок в межах наданих повноважень згідно положень чинного законодавства ними складені акти, в яких зазначені порушення позивачкою положень Закону № 3038-VI , наявність яких нею не заперечується, винесені оскаржувані приписи про зупинення виконання будівельних робіт на вищезазначеному об`єкті, ОСОБА_1 зобов`язано усунути допущені порушення на об`єкті будівництва у відповідні строки, та правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у вигляді штрафу за постановою №52А/071221 від 07.12.2021 року в сумі 25 500, 00 грн. та за постановою № 1А/060122 від 06.01.2022 року в сумі 6800,00 грн. в межах санкцій ч. 6 ст. 96, та ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
До того ж, судом апеляційної інстанції у справі №160/14665/22 встановлено, що відповідач повідомив позивачку ( ОСОБА_1 ) про проведення перевірки рекомендованим листом з повідомленням від 15.11.2021 року вих.№9/1-867, цей лист згідно інформації ПАТ “Укрпошта” вручений 19.11.2021 року ОСОБА_1 особисто ( т.1 а.с.113-114), що свідчить про обізнаність позивачки з зазначеного часу про підстави призначення, та строки проведення позапланової перевірки об`єкту будівництва за вищезазначеною адресою, участь позивачки або її представника при проведенні перевірки є правом, а не обов`язком сторони; на адресу позивачки відповідачем направлені складені 19.11.2021 року акт перевірки, припис та протокол, в якому повідомлено про призначення розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 6 ст. 96 КУпАП щодо неї на 07.12.2021 року у приміщенні УДБК Дніпровської міськради, тим самим діями відповідача права позивачки не порушені. 
Після проведених перевірок Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради скасовано декларацію про готовність об?єкта до експлуатації П101210414914 від 14.04.2021, на підставі якої зареєстровано право власності на об?єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .
Звертаючись до суду з даним позовом, прокурор зазначив, що спірний об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 – 5-типоверховий багатоквартирний будинок загальною площею 1974,30 к.в. на земельній ділянці площею 0,0524 га (кадастровий номер 1210100000:08:642:0011) є самочинним будівництвом, оскільки побудований на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, без розробленої проектної документації, без відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт будівлі, що за класом наслідків належить до об`єктів із середніми наслідками (СС2), не введений у встановленому законом порядку в експлуатацію. 
Вирішуючи спір між сторонами та частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 здійснено незаконну надбудову 3-го, 4-го, 5-го поверхів у будівлі, що розташована на земельній ділянці кадастровий номер 1210100000:08:642:0011, а тому правомірним є зобов`язання останню здійснити перебудову об`єкта нерухомого майна літ. А-5 (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером 1210100000:08:642:0011, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованої надбудови (3-й, 4-й, 5-й поверхи) та приведення у відповідність до будівельного паспорту «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі вул. Камчатської» від 02.01.2020 № 16/28-1. Вказано, що у задоволенні позовних вимог до відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест», ОСОБА_8 , в частині припинення володіння шляхом закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, слід відмовити, оскільки прокурором обрано неналежний спосіб захисту прав, та їх задоволення не призведе до відновлення порушених прав.
Суд апеляційної інстанції при перегляді справи в апеляційному порядку виходить з наступного.
Відповідно до пункту 3 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка серед іншого, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з частинами першою, другою, четвертою статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Частинами третьою-п`ятою статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
За правилами частини сьомої статті 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху та у разі неусунення указаних недоліків застосовуються приписи пункту 7 частини першої статті 240 КАС України.
Правові засади організації і діяльності прокуратури України визначені Законом України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі – Закон № 1697-VII), статтею 1 якого установлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
Абзацами 1, 2 частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (абзаци 1, 2 частини четвертої статті 23 Закону № 1697-VII).
Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзац 3 частини четвертої статті 23 Закону № 1697-VII»).
За наведеного правового регулювання, процесуальний статус прокурора у справі залежить від наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах і визначаючи правовий статус прокурора у судовому процесі для представництва інтересів держави, законодавець зобов`язав останнього навести належне обґрунтування щодо наявності/відсутності таких повноважень.
Як видно з матеріалів справи, Західна окружна прокуратура м. Дніпра зверталася до Управління ДАБК Дніпровської міської ради та Дніпровської міської ради з листами (від 12.05.2022 за №04/51-141вих-22, від 10.06.2022 №04/51-1749 вих-22, від 23.06.2022 № 04/51-1907вих-22) у яких повідомлялось про встановлені факти самочинного будівництва, порушення законодавства при реєстрації права власності та безпідставного набуття права власності на об`єкт нерухомого майна.
Із тексту листів Дніпровської міської ради та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №10/1-69 від 10.06.2022, №6/5-930 від 16.06.2022, №10/1-118 від 11.07.2022 вбачається, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 26.05.2022 подано позовну заяву до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, в якій позивач просить зобов?язати ОСОБА_14 за власний рахунок знести об?єкт самочинного будівництва та подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, у зв?язку з неможливістю його сплати.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.05.2022 у справі № 160/7511/22 відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.07.2022 у справі № 160/7511/22 позовну заяву повернуто Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, у зв?язку з тим, що позивач не усунув недоліки зазначені в ухвалі від 31.05.2022.
Таким чином, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не було вжито належних та ефективних заходів, спрямованих на захист інтересів держави у встановленому законом порядку.
Поряд з вказаним, з матеріалів справи видно, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2024 у цій справі позов керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення права власності, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва було залишено без розгляду.
В свою чергу, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.06.2024 у справі №160/11383/22 ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2024 в адміністративній справі №160/11383/22 скасовано, справу направлено для продовження розгляду.
В наведеному судовому рішенні судом апеляційної інстанції було зазначено, що Верховним Судом був здійснений перегляд в касаційному порядку ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2022 р. та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 р. про закриття провадження у цій справі. У постанові від 07 липня 2023 р. Верховний Суд констатував, що прокурор звернувся в інтересах держави в особі Управління ДАБК Дніпровської МР, обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в суді тим, що після проведення чисельних перевірок відповідачів та винесення приписів про приведення об`єкта будівництва до стану, визначеного у будівельному паспорті, та не виконання відповідачами вимог таких приписів, Управління ДАБК Дніпровської МР не звернулося до суду з позовом про знесення самочинного будівництва протягом розумного строку (п. 56).
Вирішуючи питання юрисдикції, Верховний Суд не поставив під сумнів наявність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави із цим адміністративним позовом, не застосував процесуальні наслідки, передбачені пунктом першим частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, а спрямував справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті спору, не надавши вказівок щодо необхідності перевірки обґрунтованості звернення до суду саме прокурора. 
Таким чином, з огляду на вказані обставини справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо правомірності звернення прокурора з позовом в даній справі.
Щодо правомірності зобов`язання ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовану надбудову (поверхи), то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Оцінюючи обраний спосіб захисту, колегія суддів апеляційного суду враховує стандарти, сформульовані Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) при застосуванні статті 1 Першого протоколу та статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року (далі - Конвенція), відповідно до яких знесення самочинного будівництва є допустимим втручанням у право мирного володіння майном та право на повагу до житла за умови, якщо таке втручання є законним, переслідує легітимну мету та є пропорційним (зокрема, справа «Іванова та Черкезов проти Болгарії» (Ivanova and Cherkezov v. Bulgaria), заява № 46577/15, § 75, рішення від 21 квітня 2016 року; справа «Гамер проти Бельгії» (Hamer v. Belgium), заява № 21861/03, § 83- 88, рішення від 27 листопада 2007 року; справа «Депалль проти Франції» (Depalle v. France), заява № 34044/02, § 86- 87, рішення від 29 березня 2010 року).
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).
Відповідно до положень статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Також зазначеною нормою визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом (пункт 3 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI).
Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені і в пункті 11 Порядку № 553.
Відповідно до абзацу 3 пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Положеннями статті 38 Закону № 3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до адміністративного суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво (абзац перший частини другої статті 38 Закону № 3038-VI).
Колегія суддів звертає увагу на те, що положення частини першої статті 38 Закону № 3038-VI у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дають підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень.
Такий припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу або прокурора (у випадках, визначених частиною четвертою статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру») звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.
Водночас позов про знесення об`єкта самочинного будівництва може бути пред`явлено до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, установлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02 листопада 2022 року у справі № 420/4209/19, від 23 лютого 2023 року у справі № 420/6488/18 та від 20 червня 2023 року у справі № 420/1058/19.
Також відповідно до частин першої, четвертої та сьомої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Верховний Суд у своїй практиці неодноразово звертав увагу на розмежування правового режиму різних видів самочинного будівництва залежно від підстав, передбачих частиною першою статті 376 ЦК України.
У постанові від 29 січня 2020 року у справі № 822/2149/18 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулював правову позицію, згідно з якою у випадках істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотного порушення будівельних норм і правил, з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.
У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення об`єкта самочинного будівництва та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Можливість перебудови перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.
В інших випадках самочинного будівництва: якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, стаття 376 ЦК України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.
Зазначена правова позиція судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду є усталеною, підтверджена, зокрема, постановами Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 463/4564/16-а, від 29 листопада 2021 року у справі № 1840/3278/18, від 08 грудня 2021 року у справі № 520/3777/18, від 23 лютого 2023 року у справі № 2040/5874/18, від 03 липня 2024 року у справі № 925/752/23, від 30 вересня 2025 року у справі № 560/10290/24.
Тобто певні види самочинного будівництва не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови. Зокрема, будівництво без дозвільних документів або на земельній ділянці, не відведеній для цієї мети, порушує сам принцип правомірності використання земельної ділянки та здійснення будівельних робіт, а не лише технічні чи планувальні параметри об`єкта будівництва.
У таких випадках знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову, оскільки перебудова за своєю природою не може усунути первинну незаконність будівництва.
Зазначене принципово відрізняє правовий режим знесення об`єктів, збудованих без дозвільних документів або на невідведених земельних ділянках, від правового режиму об`єктів з істотними відхиленнями від проекту чи порушеннями будівельних норм, щодо яких частина сьома статті 376 ЦК України передбачає можливість перебудови.
Визначальним для вибору правового наслідку самочинного будівництва є первинна правова підстава самочинності, а не сукупність усіх виявлених порушень. Якщо самочинність зумовлена відсутністю права на забудову земельної ділянки або відсутністю дозвільного документа на момент початку будівельних робіт, така самочинність не може бути усунута шляхом перебудови.
Водночас можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки (постанова Верховного Суду від 23 лютого 2023 року у справі № 2040/5874/18).
Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 22.01.2026 по справі № 120/13166/21-а, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Як свідчать встановлені обставини справи, Управлінням ДАБК ДМР проведені перевірки дотримання ОСОБА_1 містобудівних умов та правил щодо будівництва за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці кадастровий номер 1210100000:08:642:0011.
За результатами перевірки, органом архітектурного контролю було встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 без отримання дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) проводяться будівельні роботи, а саме: ведеться будівництво будинку, який станом на 19.11.2021 року складається з 5 поверхів, збудованих з монолітного залізобетонного каркасу, газобетону та червоної цегли, з встановленими віконними блоками. 
З матеріалів справи видно, що на підставі вказаних висновків, Управлінням ДАБК Дніпровської міської ради було прийнято припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.11.2021.
В наведеному приписі, суб`єктом владних повноважень були сформовані наступні вимоги: 
- з 19.11.2021 зупинити будь-які будівельні роботи за адресою: м. Дніпро, вул. Камчатська, кадастровий номер 1210100000:08:642:0011;
- перебудувати об`єкт у відповідності до будівельного паспорту № 1(28-1 від 02.01.2020, виданого Головним архітектурно-планувальним управлінням департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради у строк до 19.12.2021.
Отже, з зазначених обставин справи видно, що 19.11.2021 Управлінням ДАБК Дніпровської міської ради було прийнято припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
В подальшому, за результатами повторної перевірки, призначеної з метою перевірки виконання припису від 19.11.2021 року, 20.12.2021 Управлінням ДАБК ДМР було прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності,, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2021. 
В наведеному приписі Управлінням ДАБК ДМР було сформовано виконати вимогу раніше виданого припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.11.2021, а саме: зупинити будь-які будівельні роботи за адресою м. Дніпро, вул. Камчатська, кадастровий номер 1210100000:08:642:0011 та перебудувати об`єкт у відповідності до будівельного паспорту № 1(28-1 від 02.01.2020, виданого Головним архітектурно-планувальним управлінням департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради у строк до 19.12.2021.
Отже, наведеним приписом від позивача фактично вимагалось виконати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Колегія суддів наголошує, що процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553.
Відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Отже, вищенаведеною правовою нормою визначено, що у разі виявлення уповноваженим органом порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, останнім може бути прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, які мають різну правову природу та відрізняються один від іншого.
Припис про зупинення робіт це «запобіжний захід» з метою негайно зупинити роботи, що б правопорушення не зростало в масштабах. Припис про усунення порушення це вимога виправити ситуацію (відхилення від проекту, відсутність договору) з встановленням строку та конкретних дій до виконання.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано всі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
Зверненню до суду з позовом до забудовника про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення будівництва, здійсненого з порушенням вимог законодавства, передує звернення до суду відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування з вимогами про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Частина перша статті 38 Закону № 3038-VI встановлює обов`язкову процедуру, яка повинна передувати зверненню до суду з позовом про знесення, а саме видання припису про усунення порушень з визначенням строку для добровільного виконання та невиконання цього припису в установлений строк.
Обов`язковість видання припису відповідно до статті 38 Закону № 3038-VI має процедурний характер і спрямована на надання особі можливості добровільно усунути порушення. Водночас виконання цієї умови має визначальне значення у правовідносинах, в яких наявна можливість усунути порушення шляхом технічної перебудови об`єкта.
Відтак, у наведеній категорії справ перевірці на предмет дотримання підлягає як формальна сторона процедури, яка передує зверненню з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкту, зокрема прийняття припису саме про усунення порушень так і технічна можливість перебудови об`єкта.
Як було встановлено судом апеляційної інстанції, на підставі висновків про виявленні порушення, Управлінням ДАБК Дніпровської міської ради було прийнято припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.11.2021 в якому було сформовано зокрема вимогу перебудувати об`єкт у відповідності до будівельного паспорту № 1(28-1 від 02.01.2020, виданого Головним архітектурно-планувальним управлінням департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради у строк до 19.12.2021.
В подальшому, за результатами повторної перевірки, призначеної з метою перевірки виконання припису від 19.11.2021 року, 20.12.2021 Управлінням ДАБК ДМР було прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2021 в якому було сформовано вимогу виконати раніше виданий припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19.11.2021.
Отже, з зазначених обставин справи видно, що Управлінням ДАБК ДМР, всупереч приписам статті 38 Закону № 3038-VI та в її розумінні, не приймався припис саме про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил та не встановлювалась наявність (відсутність) технічної можливості для перебудови об`єкта без пошкодження цілісності усієї споруди включаючи 2 поверхи на будівництво яких було надано дозвіл.
Таким чином, з огляду на вказані обставини справи та приписи законодавства, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що Управлінням ДАБК ДМР не була дотримана обов`язкова процедура, яка передує зверненню до суду з позовом про знесення самочинно збудованого майна та яка є обов`язковою, в силу приписів статті 38 Закону № 3038-VI, що в свою чергу, свідчить про передчасність позовних вимог в частині зобов`язання ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовану надбудову (поверхи) шляхом перебудови об`єкта та необхідності відмови в їх задоволенні.
Поряд з вказаним, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що прокурор просив зобов`язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовану надбудову (поверхи), яка збудована вище другого надземного поверху об`єкту нерухомого майна (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці кадастровий номер 1210100000:08:642:0011, будівництво якої не передбачено будівельним паспортом «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі АДРЕСА_1 » від 02.01.2020 № 16/28-1.
В свою чергу, судом першої інстанції було зобов`язано ОСОБА_1 здійснити перебудову об`єкта нерухомого майна літ. А-5 (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером 1210100000:08:642:0011, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованої надбудови (3-й, 4-й, 5-й поверхи) та приведення у відповідність до будівельного паспорту «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі АДРЕСА_1 » від 02.01.2020 № 16/28-1.
Однак, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що Головним архітектурно-планувальним управлінням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради було надано ОСОБА_1 будівельний паспорт «Будівництво індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі вул. Камчатської» від 02.01.2020 № 16/28-1. Загальна площа об`єкта визначена 279.2 кв.м., поверховість – два поверхи.
24.01.2020 ОСОБА_1 подано повідомлення про початок будівельних робіт П061200240384, яке зареєстроване в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (а.с. 121 – 124 т.1).
Відтак, ОСОБА_1 було надано право на забудову земельної ділянки та проведення відповідних будівельних робіт з будівництва двоповерхового будинку загальною площею 279.2 кв.м., поверховість – два поверхи.
Також, 14.04.2021 ОСОБА_1 було подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, яким визначена характеристика індивідуального житлового двоповерхового об`єкта площею 279.7 кв.м.
В свою чергу, частково задовольняючи позовні вимоги судом першої інстанції не було встановлено, а відповідно прокурором не доведено чи знесення самочинно збудованої надбудови (3-й, 4-й, 5-й поверхи) не спричинить негативні наслідки для капітальної житлової будівлі в цілому, шляхом зміни її властивостей за яких вона може використовуватись як житлова, враховуючи наявне у ОСОБА_1 вищенаведене право на забудову та архітектурно-технічну характеристику об`єкта, який остання мала право побудувати, тому як останнім, всупереч приписам ст. 77 КАС України, не надано доказів можливості здійснення в наведеному житловому будинку саме перебудови будинку та, як наслідок, пропорційності обраного заходу правам відповідачів (власників нерухомого майна).
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що дотримання необхідного (справедливого) балансу між суспільними (публічними) та приватними інтересами (принципу пропорційності) є важливою вимогою громадянського суспільства, демократичної, соціальної та правової держави та складовою принципу верховенства права. Критеріями дотримання такого балансу є: 1) втручання суб`єкта владних повноважень у приватне право особи є виправданим лише за умови, коли це є надзвичайно необхідним для захисту суспільних (публічних) інтересів; 2) можливість суб`єктів владних повноважень змінювати або відкликати окремі власні адміністративні рішення лише в інтересах суспільства, якщо це необхідно, але з урахуванням права та інтересів приватних осіб; 3) наявність обов`язкової та справедливої компенсації особі у разі втручання в її приватне право, що викликане суспільною необхідністю; 4) обов`язковість дотримання розумного співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається для захисту суспільного (публічного) інтересу, та засобами, які використовуються для її досягнення.
Отже, з вказаних обставин справ видно, що судом першої інстанції при частковому задоволенні позовних вимог не встановлювалась архітектурна, в тому числі шляхом призначення будівельно-технічної експертизи, можливість перебудови об`єкту нерухомого майна літ. А-5 (реєстраційний номер 2348581312101), що розташований за адресою м. Дніпро, вулиця Камчатська, будинок 0, на земельній ділянці з кадастровим номером 1210100000:08:642:0011, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованої надбудови (3-й, 4-й, 5-й поверхи) та пропорційність застосованого заходу наявному у позивача праву на забудову, що є додатковою підставою для скасування судового рішення та відмови в позові. 
Клопотань стосовно цього в суді апеляційної інстанції учасниками справи не заявлялось. Крім того, колегія суддів бере до уваги приписи ст. 308 КАС України в частині щодо порядку подання, прийняття та дослідження доказів на стадії апеляційного розгляду справи.
При цьому, колегія суддів враховує, що принцип офіційного з`ясування обставин у справі (ч. 4 ст. 9 КАС України) в адміністративному процесі направлений виключно на захист прав особи (фізичної або юридичної) від протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Суд за власною ініціативою не може використовувати цей принцип для посилення доказової бази суб`єкта владних повноважень (в даному випадку прокурора) збираючи відповідні докази, беручи до уваги також, що за КАС України, саме на суб`єкті владних повноважень лежить обов`язок доведення правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності (ч. 2 ст. 77 КАС України), а відповідно і надання доказів в підтвердження заявлених позовних вимог (ч. 1 ст. 77 КАС України). Тобто суд активний щоб "перевірити державу", а не довести протиправність дій, бездіяльності фізичних чи юридичних осіб, а отже останній не може самостійно ініціювати призначення експертизи з метою пошуку доказів по справі, тому як це суперечить завданню адміністративного судочинства. 
Також, з огляду на вказані обставини справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо передчасності позовних вимог в частині припинення володіння нерухомим майном шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкти нерухомого майна.
Що стосується посилань Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» на те, що спір у цій справі не є публічно-правовим і не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Згідно з пунктом 7 частини першої статті 4 КАС України вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір- спір, у якому:
- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або
- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або
- хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Отже, за змістом вказаних статей справою адміністративної юрисдикції може бути переданий на вирішення адміністративного суду спір, який виник між двома або більше визначеними суб`єктами стосовно їхніх прав та обов`язків у конкретних правовідносинах, у яких хоча б одним суб`єктом виступає законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єктів, водночас на цих суб`єктів покладено обов`язок виконувати вимоги та приписи. При цьому необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним управлінських функцій саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.
Водночас обов`язковою ознакою публічно-правового спору, що підлягає розгляду судом в порядку адміністративного судочинства, є підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб`єкту владних повноважень та участь у публічно-правовому спорі з однієї сторони суб`єкта, наділеного владними повноваженнями, який здійснює владні управлінські функції, при цьому ці функції та повноваження повинні здійснюватися цим суб`єктом саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.
Отже, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.
При цьому єдиною та необхідною правовою підставою для віднесення спору до публічно-правового є одночасна сукупність наступних умов:
1) однією зі сторін є суб`єкт владних повноважень, тобто орган державної влади або орган місцевого самоврядування чи установа, якій державою делеговано виконання відповідних владно-розпорядчих функцій;
2) спірні правовідносини виникли у зв`язку зі здійсненням ним владно-управлінських функцій;
3) перебування сторін спору у відносинах влади-підпорядкування.
Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.
Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.
Як видно з матеріалів справи, поряд з вимогою про зобов`язання ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовану надбудову (поверхи), прокурором також були заявлені вимоги про припинення володіння відповідачів нерухомим майном, що утворилось в результаті державної реєстрації поділу об`єкту нерухомого майна шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна.
Таким чином, вказані вимоги спрямовані на покладення на уповноважену особу реєстраційної служби обов`язку по внесенню до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна та вказані вимоги безпосередньо пов`язані і є похідними від вимоги про примусове знесення самочинно збудованої надбудови шляхом перебудови об`єкта.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що в силу п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України, похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
В адміністративному судочинстві похідна позовна вимога – це спеціальна процесуальна категорія, яка використовується для урегулювання порядку вирішення спорів та спрямована на вирішення двох основних процедурних питань (розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог) шляхом виокремлення цієї категорії від поняття «основна позовна вимога». Правильне розмежування вимог, які містяться у позовній заяві, на основні та похідні, дозволяє позивачу однозначно визначати суд, який відповідатиме такому критерію як «суд, встановлений законом» і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі.
Зі змісту статті 19 КАС України вбачається, що адміністративні суди можуть розглядати позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі, лише якщо такі вимоги (1) є публічно-правовими, але безпосередньо пов`язані з приватно-правовими; (2) такі основні та похідні вимоги заявлені в одному позові, що поданий до адміністративного суду; (3) основна приватно-правова вимога не знаходиться на розгляді іншого господарського та/або цивільного суду.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Отже, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що позовні вимоги про внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна щодо скасування державної реєстрації права власності є похідними до позовної вимоги про знесення об`єкта самочинного будівництва та пов`язані з виконанням владних управлінських функцій, а тому їх також належить розглядати у порядку адміністративного судочинства.
Інші доводи сторін, що вказані в апеляційних скаргах, до уваги колегією суддів не приймаються, тому як не мають правового значення для правильного вирішення справи.
При цьому, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга Дніпропетровської обласної прокуратури в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не підлягає задоволенню, а апеляційні скарги ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» підлягають задоволенню, а відповідно рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури в особі першого заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури Миргородської Ольги Миколаївни в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради – залишити без задоволення.
Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДД Інвест» - задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 в адміністративній справі №160/11383/22 – скасувати та прийняти нову постанову.
В задоволенні адміністративного позову керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Головуючий - суддя С.М. Іванов 

суддя В.Є. Чередниченко 

суддя В.А. Шальєва