Номер провадження 2/754/1064/26
Справа №754/20048/25
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
Іменем України

13 квітня 2026 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
з участю секретаря Михайленко Н.О.
позивача і представника  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 
третьої особи      ОСОБА_3 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
В С Т А Н О В И В :
Позиції учасників справи.
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме адреса: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що зазначена квартира належить не приватизована та на даний час в квартирі залишається зареєстрованим колишній чоловік доньки. Відповідач тривалий час не проживає в квартирі без достатніх на це підстав, не є членом сім`ї позивача, при цьому шлюб було розірвано ще в 2004 році. Після розірвання шлюбу донька переїхала жити в інше місце, а відповідач залишився проживати з нею та онуком. Протягом останніх років почав зловживати спиртними напоями та тероризувати її та інших мешканців квартири. 16.11.2023 Деснянський районний суд м. Києва видав обмежувальний припис, відповідно до якого було визнано тимчасові обмеження з забороною перебувати в місці спільного проживання строком на 6 місяців. Після винесення рішення про обмежувальний припис відповідач в кінці листопада 2023 року зібрав речі та покинув місце спільного прживання, після чого в квартирі більше не проживав. Тобто, після закінчення строку обмежувального припису, з липня 2024 року відповідач в квартирі не проживає без поважних причин, будь - яких перешкод останньому не чинилося. Зазначене є порушенням прав позивача, у зв`язку з чим остання вимушена звертатись до суду з вказаним позовом. 
Процесуальні дії та рішення суду.
03 грудня 2025 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва прийнято справу до свого провадження, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами та у порядку загального позовного провадження.
Позивач та її представник судове засідання з`явилися, вимоги позову підтримали, не заперечували щодо ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, не скористався правом надання відзиву.
Третя особа -  ОСОБА_3 підтримала вимоги позову, зазначивши, що відповідач є її колишнім чоловіком, з яким тривалий час (з 2004 року) не проживають.
Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а в даному випадку суду близька за змістом правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку відповідача та інших учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлялася належним чином, відзив на позовну заяву не подала та не повідомила причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечувала щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, про що свідчить прохальна частина позову, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Фактичні обставини справи. Позиція суду та оцінки аргументів сторін.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що кв. АДРЕСА_2 ві отримувалась відповідно до ордеру на жиле приміщення № НОМЕР_2 серії Б, виданого 27.08.1992 Виконавчим комітетом Мінської районної ради народних депутатів м. Києва.
В квартирі зареєстровані: ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_3 (донька), ОСОБА_4 (колишній зять), ОСОБА_5 (онук).
Відповідач  ОСОБА_4 (колишній зять) не є членом сім`ї позивача, тривалий час не проживає в квартирі без достатніх на це підстав, при цьому шлюб між третьою особою  ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_4 було розірвано 19.11.2004.
Встановлено, що відповідач є колишнім зятем позивача і після розірвання шлюбу залишився проживати у даній квартирі.
16 листопада 2023 року Деснянський районний суд м. Києва видав обмежувальний припис відносно відповідача  ОСОБА_4 , відповідно до якого було визнано тимчасові обмеження з забороною перебувати в місці спільного проживання строком на 6 місяців. 
Тобто, після винесення рішення і закінчення строку обмежувального припису, з липня 2024 року відповідач в квартирі не проживає без поважних причин, будь - яких перешкод останньому не чинилося.
Згідно з Актом, виданим ЖЕД-316, в спірній квартирі з липня 2024 року  ОСОБА_4 в квартирі не проживає.
У відповідності до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 25.01.2013 шлюб між ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 розірвано. 
Допитаний в процесі судового розгляду свідок ОСОБА_9 зазначила, що є сусідкою, при цьому відповідач тривалий час не проживає у зазначеній квартирі.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є не порушним.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. 
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Як зазначає позивач ні вона ні третя особа не чинили відповідачам перешкод в користуванні спірною квартирою, відповідачі добровільно залишили спірну квартиру, забравши всі свої речі.
Відповідно ст. 71 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім`ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним.
Статтею 72 ЖК України визначено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно зі ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідач не проживає у квартирі за місцем реєстрації, а отже є підстави для визнання його таким, що втратив право користування квартирою.
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється за заявою особи, запиту органу реєстрації, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Таким чином, виходячи зі змісту зазначеного закону, прийняте рішення суду відповідно є підставою для зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов`язувати реєстраційні органи вчиняти ці дії не має потреби. 
Керуючись ст. ст. 71, 72, 107 ЖК України, ст. ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В: 

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити. 
Визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. 
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. 
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. 
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 .
Треті особи: 
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 .
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 .
-Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, ЄДРПОУ 37415088, місцезнаходження: м. Київ, пр. - т Червоної Калини, 29
Повний текст рішення складено 13.04.2026.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва 	  	О.Б. Саламон