ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. В`ячеслава Чорновола, 29/32, м. Кропивницький, 25006, 
тел. (0522) 30-10-22, 30-10-23, код ЄДРПОУ 03499951,
e-mail: inbox@kr.arbitr.gov.ua, web: http://kr.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року		Справа № 912/1503/24	

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Глушкова М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу
за позовом: Керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області (вул. Братів Лисенків, 5, м. Знам"янка, Кіровоградська область, 27400) в інтересах держави в особі:
Східного офісу Державної аудиторської служби (вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49600) в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, (вул. Архітектора Паученка, 64/53, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006)
Знам`янської міської ради (вул. Михайла Грушевського, буд. 19, м. Знам`янка, Кіровоградська область, 27400)
до відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю "Адас-Буд", (вул. Братів Лисенків, буд. 19, м. Знам`янка, Кіровоградська область, 27400)
та Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради, (вул. Михайла Грушевського, буд. 19, м. Знам`янка, Кіровоградська область, 27400)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Південно-східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (просп. Олександра Поля, 2, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49004)
про визнання недійсним договору та стягнення 399 358,20 грн, 
секретар судового засідання - Коваленко Т.А.;
представники сторін:
від прокуратури - Ледовська Т.В., посвідчення №075370 від 01.03.2023; 
від позивача 1 - Тодорова О.Л., самопредставництво, виписка з ЄДР;
від позивача 2 - участі не брали;
від відповідача 1 - Попов Р.О., адвокат, ордер серія ВА № 1084232 від 25.06.24 та Хачатрян А.А., керівник, витяг з ЄДР;
від відповідача 2 - участі не брали;
від третьої особи - участі не брали,
у судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення,

УСТАНОВИВ: 

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, Знам`янської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Адас-Буд" (далі - ТОВ "Адас-Буд") та Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради про:
- визнання недійсним договору підряду № 42 від 13.05.2019, укладеного між Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради та ТОВ "Адас-Буд";
- стягнення з ТОВ "Адас-Буд" на користь Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради 399 358,20 грн, а з Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради одержані ним за рішенням суду 399 358,20 грн стягнути в дохід держави, з покладанням на відповідачів витрат по сплаті судового збору.
Ухвалою від 24.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 12.07.2024.
28.06.2024 Південно-східним міжобласним територіальним відділення Антимонопольного комітету України подано пояснення щодо позову.
09.07.2024 Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради до суду подано відзив на позовну заяву.
10.07.2024 Східним офісу Державної аудиторської служби подано заяву про підтримання позову у повному обсязі.
11.07.2024 прокуратурою подано відповідь на відзив відповідача 2.
12.07.2024 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів з ініціативи суду та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 03.09.2024.
23.08.2024 ТОВ "Адас-Буд" подано відзив на позовну заяву.
25.08.2024 прокуратурою подано відповідь на відзив ТОВ "Адас-Буд".
02.09.2024 ТОВ "Адас-Буд" подано клопотання про зупинення провадження у справі.
03.09.2024 суд продовжив підготовче засідання.
Ухвалою суду від 03.09.2024 зупинено провадження у даній справі до закінчення перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у справі № 918/1043/21 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.
17.02.2025 Керівником Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області подано заяву про зупинення провадження у справі. 
Ухвалою суду від 19.02.2025 було поновлено провадження у справі, задоволено клопотання прокурора та зупинено провадження у даній справі до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 922/3456/23 та оприлюднення постанови по цій справі.
Ухвалою від 16.01.2026 судом поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 20.01.2026.
20.01.2026 судом продовжено підготовче засідання. 
Ухвалою суду від 20.01.2026 закрито підготовче провадження у справі та призначено дану справу до розгляду по суті.
Протокольною ухвалою від 29.01.2026 задоволено усне клопотання відповідача 1 про перерву з метою надання доказів. Іншим сторонам надано строк для надання пояснень та оголошено перерву у судовому засіданні до 06.02.2026.
06.02.2026 ТОВ "Адас-Буд" подано клопотання про долучення доказів. У прохальній частині якого відповідач 1 просить:
- визнати пропущений строк на подання доказів;
- долучити до матеріалів справи документи, що були подані та отримані в результаті реалізації права на адвокатський запит;
- витребувати у Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України справу № 03-ВДР/03-2020 адміністративної колегії Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету.
Протокольною ухвалою від 06.02.2026 оголошено перерву судовому засіданні до 10.02.2026.
09.02.2026 прокуратурою подано заперечення на клопотання про доручення та витребування доказів.
Ухвалою від 10.02.2026 відмовлено в задоволенні клопотання ТОВ "Адас-Буд" про визнання поважним пропущеного строку; залишено без розгляду клопотання про долучення доказів та відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Адас-Буд" про витребування доказів.
Протокольною ухвалою від 10.02.2026 оголошено перерву судовому засіданні до 12.02.2026.
Позивач 2, відповідач 2 та третя особа не забезпечили участь своїх представників у судовому засіданні 12.02.2026, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення, про причини неявки суд не повідомили.
Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
З огляду на викладене, господарський суд розглядає справу в судовому засіданні 12.02.2026 за відсутності представників позивача 2, відповідача 2, третьої особи та за наявними матеріалами справи.
У судовому засіданні 12.02.2026 прокурор та позивач 1 позов підтримали, а представники відповідача 1 проти позову заперечили.
Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив таке.
Знам`янською окружною прокуратурою встановлено наявність підстав для представництва інтересів держави у бюджетній сфері щодо визнання недійсним д договору підряду №42 від 13.05.2019 укладеного між Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (Замовник) та ТОВ "Адас-Буд", Підрядник) як такого, що суперечить інтересам держави та суспільства з умислу останнього, застосування наслідків відповідної недійсності.
25.03.2019 Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради електронній системі закупівель опубліковано оголошення стосовно проведення відкритих торгів із закупівлі робіт з поточного ремонту асфальтобетонного покриття по вулиці Героїв Чорнобиля в м. Знам`янка Кіровоградської області (ідентифікатор публічної закупівлі UА-2019-03-25-001942-b (т.1 а.с. 39-40).
Очікувана вартість предмета закупівлі становила 400 000 гривень.
Тендерні пропозиції з метою участі у відкритих торгах подано двома суб`єктами господарювання: ТОВ "Адас-Буд" та ТОВ "Автобудекспрес", що підтверджується реєстром отриманих тендерних пропозицій (т.1 а.с. 41).
Враховуючи, що найбільш економічно вигідною виявилась тендерна пропозиція ТОВ "Адас-Буд", з ціною 399 359,12 грн, електронною системою закупівель вона розкрита першою, що підтверджується формою протоколу розкриття тендерних пропозицій(т.1 а.с. 41).
Розглянувши пропозицію вказаного учасника, тендерним комітетом встановлено, що остання відповідає вимогам тендерної документації та, як наслідок, переможцем вказаної закупівлі визначено саме ТОВ "Адас-Буд". 
23.04.2019 рішення оформлено протоколом заcідання тендерного комітету. Цим же рішенням тендерного комітету вирішено укласти з указаним учасником договір на виконання робіт з поточного ремонту асфальтобетонного покриття по вул. Героїв Чорнобиля в м. Знам`янка, Кіровоградської області (т.1 а.с. 48-50).
Електронною системою закупівель сформовано повідомлення про намір укласти договір (т.1 а.с. 41).
13.05.2019 за результатами проведених відкритих торгів між Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунальним господарством Знам`янської міської ради і ТОВ "Адас-Буд" укладено договір підряду № 42 (надалі - Договір), згідно з умовами якого останнє зобов`язується виконати роботи з поточного ремонту асфальтобетонного покриття по вулиці Героїв Чорнобиля в м. Знам`янка Кіровоградської області, а Замовник прийняти і оплатити їх (т.1 а.с. 51-52).
Згідно з п. 3.1 Договору ціна останнього становить 399 359,12 гривень.
Пунктом 3.2. Договору передбачено, що вартість робіт визначається відповідно до Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013.
Відповідно до п. 3.4 Договору фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів міського бюджету.
Згідно з п. 4.1 - 4.4 Договору розрахунки за виконані роботи проводяться в національній валюті України, шляхом безготівкового перерахування коштів з рахунку Замовника на рахунок Підрядника, при цьому Замовник здійснює оплату протягом 10 банківських днів, на підставі акта прийняття виконаних робіт (ф. КБ-2в) та довідки про вартість виконаних робіт (ф. КБ-3), у разі якщо відповідні бюджетні кошти надійшли на рахунок Замовника. Бюджетні зобов`язання за договором виникають у разі наявності та в межах відповідних бюджетних асигнувань встановлених кошторисами, та з моменту реєстрації договору в органах Державної казначейської служби.
Оплата за Договором проводиться по мірі надходження бюджетних асигнувань виключно в межах відповідних фактичних надходжень з урахуванням помісячного розпису.
Строк виконання робіт: з 15.04.2019 по 01.06.2019 (п. 5.1 Договору).
Договір набрав чинності з моменту його підписання та діє до 31.12.2019 (п. 10.1 Договору).
Відповідно до листа Знам`янського управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області № 02-22-06/453 від 02.04.2024, що надійшов на запит Кіровоградської обласної прокуратури №15/2-2259вих-24 15/2-2851-24 від 27.03.2024 (т.1 а.с. 146-150) вбачається, що джерелом фінансування робіт за Договором є кошти місцевого бюджету м. Знам`янка (т.1 а.с. 151-153).
Платіжним дорученням № 19 від 14.06.2019 Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради переказано на користь ТОВ "Адас-Буд" 399 358,20 грн, як оплату за Договором № 42 від 13.05.2019 (т.1 а.с. 57).
Вказане підтверджується також оприлюдненим в системі публічних закупівель "Рrоzоrrо" Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради Звітом про виконання договору про закупівлю (т.1 а.с. 46-47).
Відповідно до Положення про управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) управління утворено Знам`янською міською радою з метою надання відповідних послуг населенню міста у галузі побутового, цивільного захисту та охорони праці, тощо (п. 1.2. та 1.4. Положення) (т.1 а.с. 162-176).
Основними завданнями Управління, зокрема у сфері житлово-комунального господарства є: реалізація державної політики у сфері розвитку житлового та комунального господарства, експлуатації та ремонту житла, дорожнього і зеленого господарства, благоустрою території міста тощо (п.2.2. Положення).
Управління є підконтрольним та підзвітним у своїй діяльності Знам`янській міській раді (п. 1.6.).
Аналогічні вимоги передбачено й Положенням про управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради у новій редакції, затвердженого рішенням Знам`янської міської ради № 1198 від 07.03.2023.
Фінансування діяльності управління здійснюється у встановленому порядку за рахунок місцевого та державного бюджету, а також інших джерел, не заборонених законодавством України.
Фінансування закупівлі UА-2019-03-25-001942-b здійснювалось за рахунок коштів комунальної власності.
При цьому, рішенням Адміністративної колегії Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 54/66-р/к від 09.11.2023 у справі № 03-ВДР/03-2020 визнано, що ТОВ "Адас-Буд" та ТОВ "Автобудекспрес" вчинили порушення, передбачене п. 4 ч. 2 ст. 6 та п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів тендеру (торгів) шляхом узгодження ними своїх дій під час підготовки та участі у закупівлі робіт за бюджетні кошти, проведеної Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради на закупівлі робіт за допомогою системи електронних закупівель "Роzоrrо", ідентифікатор в системі UА-2019-03-25-001942-b (т.1 а.с. 74-97).
Рішення Комітету набрало законної сили, штраф у добровільному порядку ТОВ "Адас-Буд" та ТОВ "Автобудекспрес" сплачено, рішення Комітету до суду не оскаржено. 
Таким чином, договір підряду № 42 від 13.05.2019 підлягає визнанню судом недійсним, як такий, що укладений без додержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам та порушує правові та економічні засади держави.
З платіжної інструкції встановлено, сума оплати за договором склала - 399 358,20 гривень.
Прокурор зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 228 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.
Враховуючи вищенаведене, прокурор просить задовольнити позов в повному обсязі.
Обґрунтування наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За приписами ст. 53 ГПК України прокурор, який звергається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Підстави для звернення до суду прокурора визначені у ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до норм якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.99 у справі № 3-рп/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, власний капітал, а оборотні активи - гроші та їх еквіваленти, що не обмежені у використанні, а також інші активи, призначені для реалізації чи використання протягом операційного циклу чи протягом дванадцяти місяців з дати балансу.
Відповідно до п. 1 "Положення про Державну аудиторську службу України", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби та затверджено їх перелік. Так, у складі Держаудитслужби утворено такий міжрегіональний територіальний орган як Східний офіс Державної аудиторської служби.
Враховуючи вищевказані вимоги чинного законодавства саме Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у таких правовідносинах.
Частинами 1, 4, 5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що територіальним громадам сіл, селиш, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки.
Відповідно до ст. 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.
Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 2 Бюджетного кодексу України головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до ст. 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.
Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього (абз. 3 п. 7 Порядку).
Абзацами 1 та 2 п. 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
За змістом абз. 2 п. 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
Прокурор зазначає, що Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради у спірних правовідносинах діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником зазначених робіт в обсязі та в межах видатків, що визначені розпорядниками бюджетних коштів вищого рівня.
За результатами проведених відкритих торгів 13.05.2019 між Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради і ТОВ "Адас-Буд" укладено договір підряду №42. 
Таким чином, витрати на оплату за Договором підряду № 42 від 13.05.2019 здійснювалися за рахунок коштів місцевого бюджету, Управління розпорядилось не власними коштами, а витратило бюджетні кошти, виділені із місцевого бюджету.
Засновником Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради та власником його майна є територіальна громада м. Знам`янка, яка фінансує і контролює діяльність цього управляння, а також зобов`язана контролювати виконання міського бюджету, зокрема законність та ефективність використання закладом коштів цього бюджету за договорами про закупівлю робіт.
Прокурор зазначає, що Знам`янська міська рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі.
При цьому, закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них (висновок міститься в постановах Верховного Суду 25.02.2021 у справі №912/9/20, від 19.08.2020 у справі №923/449/18 та від 13.07.2021 у справі № 927/550/20).
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, мас кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло і з власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
29.02.2024 прокуратурою листом №15/2-1490ВИХ-24 15/2-2849-24 повідомлено Східний офіс Держаудитслужби, а також його структурний підрозділ Управління Східного офісу у Кіровоградській області про існування порушення інтересів держави укладенням договору №42 від 13.05.2019 за наслідками тендеру, результати яких спотворено антиконкурентними узгодженими діями всіх його учасників, і про наявність підстав для його визнання недійсним як такого, що суперечить інтересам держави з умислу ТОВ "Адас-Буд". Зазначеним листом також витребувано відомості щодо вжитих і запланованих заходів із захисту порушених інтересів держави (т. 1 а.с. 136-141).
Листом № 041131-17/646-2024 від 11.03.2024 Управлінням Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області повідомлено про відсутність підстав для проведення моніторингу спірної закупівлі, посилаючись на вимоги абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" (т. 1 а.с. 142-145).
Листом № 15/2-4117 ВИХ-24 15/2-2851-24 від 24.05.2024 прокуратурою повідомлено про факт встановленого порушення Знам`янську міську раду та порушено питання щодо вжиття самостійних заходів до відновлення інтересів держави (т. 1 а.с. 177-182).
07.06.2024 листом № 01-40/892/1 Знам`янська міська рада повідомила, що про вказані прокурором факти порушення їй відомо не було. Остання не заперечує щодо звернення прокурора з даним позовом в інтересах Знам`янської міської ради. Про причини невжиття самостійних заходів не повідомила (т. 1 а.с. 183).
Прокурор зазначає, що вказане свідчить про нездійснення Знам`янська міська рада захисту інтересів держави, яке проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається, що беззаперечно свідчить про бездіяльність органу, уповноваженого державою на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах.
Аналіз позицій Верховного Суду вказує на те, що лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідним позовом можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи (зокрема, листування) не відповідають вимогам чинного законодавства, зазначеним позиціям (постанова Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 912/898/18). При цьому, наведене утворює собою передбачений вимогами Конституції України та Закону України "Про прокуратуру" винятковий випадок, за якого порушення відповідачами інтересів держави супроводжується неналежним виконанням уповноваженими органами функцій щодо їх захисту, та є підставою для застосування представницьких повноважень прокурором.
Отже, прокурором виконано приписи ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" шляхом направлення повідомлення позивачу про намір звернутися до господарського суду в їх інтересах із зазначеним позовом, та здійснення представництва прокуратурою інтересів держави у даній справі.
Відповідач 1 та відповідач 2 у відзивах просять відмовити в задоволенні позовних вимог прокурора з підстав їх необґрунтованості (т. 2 а.с. 104-119, 162-183).
Знам`янська окружна прокуратура Кіровоградської області у відповідях на відзиви заперечила проти викладених доводів відповідача 2 та підтримала позовні вимоги викладені у позовній заяві (т. 2 а.с. 133-149, 184-221).
Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує таке.
Предметом спору у даній справі є вимоги прокурора про визнання недійсним договору, як такого, що вчинений з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, а також вимоги про застосування наслідків недійсності цього договору, шляхом стягнення з ТОВ "Адас-Буд" на користь Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради отриманих за результатами виконання договору про підряду, у розмірі 399 358,20 грн, а з Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради - в дохід державного бюджету, на підставі ч. 3 ст. 228 ЦК України.
Відповідно до ст. 11, 509, 526 ЦК України договір є підставою виникнення зобов`язань, які мають виконуватись належним чином відповідно до договору та закону.
У ст. 627 ЦК України передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Абзацом 2 ч. 3 ст. 6 ЦК України встановлено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені ст. 203 ЦК України, ч. 1 якої встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України "Про публічні закупівлі".
Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм ЦК України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41).
Постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Вказаними Особливостями передбачено, що Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом (п. 3).
Згідно з нормою ч. 3 ст. 228 ЦК України у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.
Аналогічна за змістом норма містилася у ч. 1 ст. 208 ГК України (яка була чинною на час існування спірних відносин).
Щодо конфіскаційного характеру санкцій, передбачених ч. 3 ст. 228 ЦК України неодноразово висловлювався ще Верховний Суд України, а після 2017 року - і Верховний Суд (постанови від 20.06.2018 у справі №802/470/17-а, від 16.10.2019 у справі №2а-1670/8497/11, від 25.07.2023 у справі №160/14095/21 від 13.11.2024 у справі №911/934/23).
Отже стягнення всього отриманого за недійсним правочином у дохід держави є конфіскацією, яка за своєю правовою природою не є цивільно-правовим інститутом. У первісній редакції ЦК України, який набув чинності 01.01.2004, такої норми не існувало. Однак Законом "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Податкового кодексу України" від 02.12.2010 ст. 228 була доповнена ч. 3, присвяченою недійсності правочинів, що не відповідають інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Наслідки, передбачені реченнями 2, 3 ч. 3 ст. 228 ЦК України не спрямовані на поновлення майнової сфери постраждалого учасника цивільно-правових правовідносин. Передбачені законом санкції мають за мету покарати осіб, які вчинили заборонений законодавством правочин. Це єдина норма ЦК України, яка містить каральні заходи (санкції).
За загальним правилом правовим наслідком недійсності правочинів є повернення сторін в стан, що передував укладенню правочину (абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК України). Такий правовий наслідок спрямований на те, аби нівелювати все, що відбулося і зробити його юридично незначущим.
Супроводжувальним правовим наслідком недійсності правочину є можливість відшкодування винною стороною правочину збитків та моральної шкоди, завданої другій стороні правочину. Такий правовий наслідок спрямований на те, аби досягти компенсації 
понесених такою стороною втрат, тобто є проявом дії компенсаційних засад цивільного права.
Оскільки відшкодування збитків та моральної шкоди є видом цивільно-правової відповідальності, їх стягнення відбувається на користь приватної особи, в її інтересах і саме задля неї.
У ч. 3 ст. 228 ЦК України передбачаються зовсім інші правові наслідки:
- які спрямовані не на позначене вище, а на реакцію з боку держави на правопорушення сторони/сторін правочину;
- ініціатором цих правових наслідків є держава, а не сторона правочину;
- ці правові наслідки встановлені в публічних інтересах (як їх розуміє держава), а не в приватноправових;
- наслідки полягають не у відновленні становища, що існувало до вчинення правочину, а на вилучення майна;
- ці правові наслідки не можна розцінювати як відшкодування збитків.
Такі правові наслідки не можна віднести до компенсаційних, адже вони за своєю суттю є іншими і являють собою різновид конфіскації майна державою.
Крім того, Суд враховує, що ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на необхідності дотримання пропорційності при втручанні держави у право власності добросовісного власника.
Так, у справі "AGOSI v. United Kingdom" (рішення від 24.10.1986, заява №9118/80) компанія-заявник оскаржила до Суду конфіскацію належних їй на праві власності золотих монет, які були вилучені митним органом Об`єднаного Королівства після спроби їх незаконного ввезення третіми особами на територію держави. ЄСПЛ аналізує конфіскацію без вироку, і встановлює критерії правомірності втручання: законність, легітимну мету, пропорційність. Навіть якщо особа поводилася неправомірно, держава має довести справедливий баланс. ЄСПЛ зазначив, що при вирішенні питання про повернення майна держава має враховувати поведінку власника - зокрема, чи був він причетний до правопорушення або чи проявив належну обачність. У цій справі ЄСПЛ не виявив порушення ст.1 Першого протоколу. Суд дійшов висновку, що британські органи влади забезпечили справедливий баланс між інтересами суспільства (боротьба з контрабандою) та правами власника, а сама процедура конфіскації не була свавільною.
ЄСПЛ вказував, що в конкретних обставинах цієї справи заявник мав принаймні законні очікування щодо можливості покладатися на договір і виконати його, а також очікувати повернення своєї гарантії, і це може розглядатися, для цілей ст.1 Першого протоколу, як пов`язане з майновими правами, наданими заявнику за договором.
Суд, враховуючи викладені вище висновки ЄСПЛ щодо конфіскації без вироку суду, вважає, що у даній справі, при застосуванні конфіскаційної санкції, передбаченої ч. 3 ст. 228 ЦК України, не буде дотримано принципу пропорційності як щодо винного учасника правочину, так і щодо того учасника, який діяв добросовісно.
Щодо винної особи.
Верховний Суд у постанові від 20.03.2019 у справі №922/1391/18 вказав, що здійснивши правовий аналіз ч. 3 ст. 228 ЦК України можна дійти висновку, що ознаками недійсного господарського договору, що суперечить інтересам держави і суспільства, є спрямованість цього правочину на порушення правового господарського порядку та наявність умислу (наміру) його сторін, які усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору. Метою такого правочину є його кінцевий результат, якого бажають досягти сторони. Мета завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.
Отже, для застосування приписів ч. 3 ст. 228 ЦК України прокурор у цій справі мав довести, що сам правочин (закупівля виробів медичного призначення лікарнею) за своєю суттю є протиправним, спрямованим на порушення інтересів держави та суспільства. Втім, прокурор цього не доводить, стверджучи про порушення правових та економічних засад держави, принципів, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі. 
Прокурор не доводить, що внаслідок укладення правочину держава понесла майнову шкоду, переплатила кошти або отримала товар/послугу неналежної якості. За цих умов відсутній причинно-наслідковий зв`язок між порушенням спеціальних економічних, інших обмежувальних заходів та погіршенню майнового становища держави, що виключає можливість кваліфікації правочину як такого, що вчинений з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства.
Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.12.2025 по справі №922/3456/23 вважає, що враховуючи конфіскаційний характер санкції, передбаченої ч. 3 ст. 228 ЦК України, який суд не може змінити, як і зменшити розмір, ця стаття може застосовуватися у виключних випадках порушення інтересів держави та суспільства, які, зокрема, можуть мати місце при вчинені особою кримінального злочину (тобто, за наявності обвинувального вироку суду, що набрав законної сили), або дій, якими державі та суспільству завдані значні збитки, а винна особа відповідно незаконно, безпідставно збагатилася (на суму, співставну із вартістю того, що стягується на користь держави, для дотримання принципу пропорційності втручання). Ця норма не може бути застосована у випадку порушення суб`єктом господарювання будь-яких норм чинного законодавства, яке регулює господарську діяльність, зокрема законодавства про захист конкуренції.
Об`єднана палата звертає увагу на невідповідність норми ч. 3 ст. 228 ЦК України загальним засадам цивільного законодавства, її каральний характер, притаманний нормам саме публічного, а не приватного права, а також на суттєві логічні невідповідності приписів ч. 1, 2 ст. 228 ЦК України, які встановлюють що нікчемним є правочин який суперечить публічному порядку, але як наслідок передбачають більш м`які наслідки - двосторонню реституцію та ч. 3 цієї статті, яка щодо оспорюваного правочину (який порівняно з нікчемним є не очевидно недійсним і відтак має меншу суспільну небезпеку) встановлює у якості наслідків набагато жорсткішу санкцію - стягнення з винної сторони (сторін) майна на користь держави.
Щодо добросовісної сторони правочину.
ЄСПЛ звертає увагу на важливість дотримання принципу пропорційності втручання і щодо добросовісного власника майна (у данні справі - Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради).
Приписи ч. 3 ст. 228 ЦК України свідчать про те, що втручання у право володіння майном добросовісного учасника правочину не відбувається, невинна особа не має зазнавати збитків через недійсний правочин, адже сторона має отримати від порушника назад своє майно, а з неї стягується в дохід держави лише те, що вона отримала від порушника. 
Втім, Верховний Суд вважає, що за умови застосування відповідних приписів ч. 3 ст. 228 ЦК України, відбувається непропорційне втручання в право власності й добросовісного учасника.
По-перше, добросовісна сторона все одно втрачає очікуваний результат угоди. Вона витратила час, ресурси, можливо зазнала упущеної вигоди і зрештою залишиться ні з чим (лише зі своїм початковим майном/грошима). Якщо правочин був вигідним для неї, позбавлення майна чи прибутку може відчуватися як покарання, хоча умислу з її боку не було.
По-друге, конфіскація майна добросовісної сторони (того, що вона отримала від іншого учасника) означає, що держава вилучає майно у особи, яка не вчинила свідомого порушення. Такий крок потребує дуже переконливого обґрунтування публічним інтересом. ЄСПЛ у подібних справах перевіряє, чи не було можливості обмежитися менш суворими заходами щодо невинної особи (справа "Air Canada v. the United Kingdom").
Відповідно до положень ст. 11 ГПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У даній справі прокурор просить стягнути з добросовісної сторони не майно, отримане за правочином, а кошти, після того як вони будуть стягнуті з винної сторони (у цій справі - з ТОВ "Адас-Буд" на корить Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради).
Оскільки грошові кошти не є речами з індивідуально визначеними ознаками, відтак, неможливо розрізнити власні кошти підприємства і кошти, стягнуті з винної сторони. Отже, при правильному застосуванні норми ч. 3 ст. 228 ЦК України з відповідача мали би бути стягнуті товари, отримані за правочином. У даній справі це виконання робіт з поточного ремонту асфальтобетонного покриття, а не кошти, тобто перекладення тягаря відповідальності на невинну сторону - стягнення з Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради грошових коштів без отримання ним коштів від винної сторони.
Виходячи з викладеного, суд вважає, що застосування ч. 3 ст. 228 ЦК України до спірних відносин призведе до порушення визначеного у рішеннях ЄСПЛ принципу пропорційності втручання держави в мирне володіння майном (ст. 1 Протоколу першого до Конвенції) як щодо відповідача 1, так і щодо добросовісної сторони правочину.
Отже, Суд виснує про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
На підставі ст. 129 ГПК України судові витрати у справі покладаються на прокуратуру.
Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог відмовити.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Копії рішення надіслати Кіровоградській обласній прокуратурі, Знам`янській окружній прокуратурі, Східному офісу Державної аудиторської служби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, Знам`янській міській раді, Товариству з обмеженою відповідальністю "Адас-Буд", Південно-східному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України, Управлінню містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради до електронних кабінетів у системі "Електронний суд".

Повний текст рішення складено 23.02.2026.

Суддя М.С. Глушков