Справа № 766/588/20
н/п 2/766/671/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)
26.03.2026 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючої судді Шестакової Я.В.
за участю секретаря Сивкович О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок затоплення квартири, -

ВСТАНОВИВ:
Представник позивачів – адвокат Тихоша Д.С. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 у якому, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог від 30.07.2021 року просить:
стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 на відшкодування завданої матеріальної шкоди на суму 44653 грн;
стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_2 на відшкодування завданої матеріальної шкоди на суму 44653 грн;
стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 на відшкодування моральної шкоди суму 25000 грн;
стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_2 на відшкодування завданої моральної шкоди суму 25000 грн.
В обґрунтування позову позивачі посилаються на те, що вони є власниками квартири АДРЕСА_1 . 18.12.2019 року внаслідок гасіння пожежі у квартирі відповідача квартиру позивачів залито водою, пошкоджено майно та цілісність стелі і стін. В добровільному порядку відповідач відмовляється відшкодовувати завдані збитки в зв`язку з чим вони змушені звернутися з даним позовом до суду.
Ухвалою суду від 28.01.2020 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 28.01.2021 року цивільну справу залишено без руху.
30.07.2021 року від представника позивача на виконання ухвали суду від 28.01.2021 року надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб, який у подальшому було неодноразово продовжено.
Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, підсудних Херсонському міському суду Херсонської області.
Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку зі звільненням ОСОБА_4 з посади судді Херсонського міського суду Херсонської області у зв`язку з поданням заяви про відставку, справа №766/588/20 надійшла до провадження судді Шестакової Я.В.
Ухвалою суду від 29.04.2024 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження. 
Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви в якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності. 
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином у встановлено законом порядку, зокрема шляхом направлення судових повісток за відомим суду місцем реєстрації відповідача. 
Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про право власності володіють квартирою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 30.05.2014 року видане згідно з розпорядженням №1700 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №22924725.
Згідно відмітки у паспорті громадянина України серії НОМЕР_3 ОСОБА_2 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , 1991 року народження.
Відповідно до акту про пожежу від 18.12.2019 року, складеного комісією у складі працівників ГУ ДСНС України в Херсонській області та мешканців будинку АДРЕСА_2 і Мефодія18.12.2019 року близько 17 години 01 хвилин у квартирі АДРЕСА_3 , що належить відповідачеві, було виявлено пожежу, повідомлення про яку надійшло до пожежно-рятувальних підрозділів, після чого за вказаною адресою було направлено техніку та працівників ДСНС для гасіння пожежі.
Для визначення вартості відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 внаслідок її залиття, викликаного гасінням пожежі, яка сталася в квартирі АДРЕСА_3 цього ж будинку, ОСОБА_1 звернувся до судового експерта з метою проведення експертного дослідження вартості відновлювальних робіт. Згідно висновку Судової інженерно - технічної експертизи № 01/2020 від 27.01.2020 року проведеною експертом Малий О.В., було встановлено, що вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 становить 89306 грн.
Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Отже, обов`язок утримання в належному технічному стані санітарного обладнання квартири покладається на власника квартири. Відтак відповідач повинен відповідати за наслідки залиття квартири позивача у справі, що мало місце з квартири відповідача розташованої поверхом вище з причин прорива фільтра водопостачання. Причиною такого прориву є не забезпечення належного утримання санітарно-технічного обладнання, що призвело до залиття квартири розташованої поверхом нижче. 
За правилами ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Законодавством встановлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.
Враховуючи, що причиною залиття належної позивачам квартири, стало пожежа у квартирі відповідача, тому остання в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.
Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування заподіяної матеріальної шкоди підлягають задоволенню в сумі заявленої позивачами, оскільки вказана сума шкоди підтверджується висновком судової інженерно-технічної експертизи №01/2020. 
Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди слід зазначити наступне.
Згідно статті 280 Цивільного кодексу України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.
Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1)у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2)у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3)у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4)у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суд уз прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Як визначено у Рішенні Європейського суду з прав людини «Справа Абдулазіз, Кабалесі Балкандалі проти Сполученого королівства» (Case of ABDULAZIZ, CABALES AND BALKANDALI), 1985 р., з огляду на її природу, моральна шкода не завжди може бути предметом чіткого доведення. Більш того, право на відшкодування з урахуванням практики Європейського суду з прав людини повинно носити ефективний характер, і має на меті не тільки покриття шкоди завданої потерпілій стороні, а також є засобом попередження з боку відповідача вчинення порушень прав, отже має бути відчутним не тільки для позивача але й для відповідача, що спонукало б відповідача вживати заходів щодо зміни практики нехтування положеннями законодавства, і зокрема, сприяло б зменшенню кількості і обсягів скарг і позовних заяв, які надходять на адресу національних судів та Європейського суду з України.
У пункті 3 Постанові Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Пунктом 5 вказаної Постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Спричинена позивачам моральна шкода полягає у глибоких душевних стражданнях, яких вони, зазнали у зв`язку з затопленням їхньої квартири, що призвело до її пошкодження. Спричинену відповідачем моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 50 000 грн, по 25 000 грн кожному з позивачів.
Судом встановлено, що внаслідок затоплення квартири позивачам дійсно було завдано певних негативних побутових наслідків, пов`язаних із пошкодженням житла, необхідністю їх усунення, а також переживаннями з приводу стану належного їм майна. Водночас такі обставини за своєю природою не свідчать про наявність тривалих, істотних чи незворотних негативних змін у психоемоційному стані позивачів, не підтверджують настання для них значних чи виняткових душевних страждань.
Позивачами не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про істотне погіршення їхнього стану здоров`я, необхідність звернення за медичною або психологічною допомогою, тривалий характер страждань чи інші обставини, що обґрунтовують заявлений розмір моральної шкоди. Самі по собі посилання на переживання та незручності, пов`язані з пошкодженням майна, не можуть бути підставою для визначення відшкодування у значному розмірі.
Крім того, суд враховує, що порушене право позивачів носить майновий характер, а його відновлення забезпечується шляхом відшкодування матеріальних збитків, що у певній мірі компенсує негативні наслідки для позивачів. З огляду на це, заявлений розмір моральної шкоди у сумі 50 000 грн є явно завищеним та не відповідає засадам розумності і справедливості.
Оцінюючи характер правопорушення, ступінь вини відповідача, обсяг і тривалість негативних переживань позивачів, а також враховуючи відсутність доказів істотних душевних страждань, суд дійшов висновку, що справедливим та співмірним є визначення розміру моральної шкоди у сумі по 2 500 грн кожному з позивачів, що відповідає вимогам розумності, виваженості та забезпечує належний баланс інтересів сторін.
Щодо судового збору.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, які в даному випадку складають (94306,00/ 139306,00*100)= 67,69 %.
Зокрема, згідно квитанції від 14.09.2020 року позивачами сплачено 840,00 грн. судового збору, з урахуванням задоволеної частини позовних вимог з відповідача на користь позивачів підлягає до стягнення в рахунок відшкодування судового збору 568,60 грн, по 284,30 грн кожному з позивачів.
На підставі викладеного, керуючись ст.22, 386, 1192, 1166 ЦК України ст.ст. 81, 142, 247, 258, 259, 263, 265, 268, 274, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок затоплення квартири – задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 44653 (сорок чотири тисячі шістсот п`ятдесят три) гривні 00 копійок. 
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 44653 (сорок чотири тисячі шістсот п`ятдесят три) гривні 00 копійок. 
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 284 (двісті вісімдесят чотири) гривні 30 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 284 (двісті вісімдесят чотири) гривні 30 копійок.
В задоволенні іншої частини вимог – відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача , поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Найменування сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Повний текст рішення складено 26.03.2026 року

Суддя	Я. В. Шестакова