"05" березня 2026 р. Справа № 363/1117/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши питання про виправлення описки у постанові суду від 03.03.2026 року про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1  за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебувала справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2026 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн., а також стягнуто судовий збір – 665,60 грн.
При оформленні матеріалів справи судом встановлено, що під час виготовлення тексту постанови від 03.03.2026 року судом помилково зазначено по-батькові особи, яка притягається до адміністративної відповідальності « ОСОБА_2 » замість вірного – « ОСОБА_3 ».
Відповідно до вимог ст. 304 КУпАП, питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішується органом (посадовою особою), який виніс постанову.
Оскільки положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
Отже, на підставі загальних вимог діючого законодавства та враховуючи принцип аналогії права, приходжу до висновку, що суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
З долученого до матеріалів справи посвідчення водія серії НОМЕР_1 вбачається, що вірними по-батькові ОСОБА_1 є « ОСОБА_3 », тоді як в постанові Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2026 року зазначено « ОСОБА_2 ».
Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову суду, із яких вбачається, що судом була допущена технічна описка, через що можуть виникнути сумніви та протиріччя при виконанні постанови суду, приходжу до висновку, що допущена описка є очевидною, враховуючи, що виправлення описки не погіршує становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вважаю необхідним виправити описку.
Керуючись ст. ст.283,304 КУпАП, суддя –

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в постанові Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2026 року, винесеній у справі про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП зазначивши по-батькові особи, яка притягається до адміністративної відповідальності « ОСОБА_3 » замість помилково зазначеного – « ОСОБА_2 ».
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя        Баличева М.Б.