ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2124/26 Справа № 183/10886/24 	  	Суддя у 1-й інстанції - Майна Г. Є. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2026 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого – Свистунової О.В.,
суддів: Ткаченко І.Ю., Пищиди М.М.,
за участю секретаря – Піменової М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро
апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України»
на ухвалу Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2025 року про призначення експертизи
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, –

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2024 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі – ДП «Ліси України»), в якому просив: визнати незаконним наказ від 19 вересня 2024 року № 585-К «Про звільнення ОСОБА_1 » та поновити його на попередній роботі; стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, виходячи з середньоденної заробітної плати в розмірі 2 101,72 грн.; стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 200 000,00 грн., заподіяну незаконним звільненням, а також судові витрати.

У липні 2025 року ОСОБА_1 подав до суду клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої та технічної експертизи.

Клопотання обґрунтовувалось тим, що заяву на звільнення за угодою сторін у формі чернетки він склав під диктовку та під тиском керівництва відповідача; після вказівки керівництва відповідача переписати заяву про звільнення він в чистовому варіанті переписувати цю заяву та офіційно подавати її відповідачу відмовився. З наданого на виконання вимог ухвали суду оригіналу заяви від 19 вересня 2024 року вбачається, що остання має ознаки внесення до неї не засвідчених належним чином змін (шляхом підчистки, травлення, заміни тексту тощо). Крім того, підпис на вказаній заяві не є підписом позивача. Зазначені обставини ставлять під сумнів той факт, що заява від 19 вересня 2024 року була написана позивачем та могла бути підставою для звільнення його з роботи, а тому просив призначити у справі судову почеркознавчу та технічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, на розгляд якої поставити наступні питання:

1. Чи вносились у текст наявного у матеріалах справи оригіналу заяви про звільнення за угодою сторін від 19 вересня 2024 року зміни і якщо так, то в якій саме частині цієї заяви (які саме записи у заяви змінювалися)?

2. Якщо зміни вносилися, то яким саме чином (підчистка, закрашування коректором, дописка, травлення, виправлення тощо) та чи виконані змінені (після підчисток, травлень, закрашувань тощо) записи у цій заяві ОСОБА_1 чи іншою особою?

3. Чи виконано підпис у заяві про звільнення за угодою сторін від 19 вересня 2024 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

Ухвалою Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2025 року клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи – задоволено.

Призначено у справі комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення комплексної судової експертизи експертам поставлено наступні питання:

1. Чи вносились у текст наявного у матеріалах справи оригіналу заяви про звільнення за угодою сторін від 19 вересня 2024 року (т.2 а.с.76) зміни і якщо так, то в якій саме частині цієї заяви (які саме записи у заяви змінювалися)?

2. Якщо зміни вносилися, то яким саме чином (підчистка, закрашування коректором, дописка, травлення, виправлення тощо) та чи виконані змінені (після підчисток, травлень, закрашувань тощо) записи у цій заяві ОСОБА_1 чи іншою особою?

3. Чи виконано підпис у заяві про звільнення за угодою сторін від 19 вересня 2024 року, оригінал якої наявний у матеріалах справи (т.2 а.с.76), ОСОБА_1 чи іншою особою?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

У поданій 11 листопада 2025 року апеляційній скарзі ДП «Ліси України», посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтовувалась тим, що підстави для призначення у справі експертизи відсутні, оскільки позивач в судових засіданнях неодноразово підтверджував той факт, що він дійсно писав заяву про звільнення та ним не заперечувався факт того, що він не писав заяву, копія якої була додана до відзиву на позовну заяву, а оригінал наданий на виконання ухвали суду.

У відзиві на апеляційну скаргу, позивач заперечував проти задоволення апеляційної скарги відповідача, просив її залишити без задоволення, через те, що обставини якими апелянт обґрунтовував свої апеляційні вимоги не підтверджені в результаті розгляду цього спору та доводи наведені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони у справі повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідками про отримання документів в Електронному суді.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

При призначенні комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи суд першої інстанції вирішального значення надав тій обставині, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виконають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Тобто, серед джерел доказів, відповідно до статті 76 ЦПК України, крім іншого, є висновок експерта.

При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 103-113 ЦПК України, Законом України “Про судову експертизу”, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, та враховувати роз`яснення, дані у постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 “Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах”, з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

У відповідності до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З викладеного вище вбачається, що суд першої інстанції, вирішуючи питання про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи у цій справі, діяв в межах діючого законодавства, що визначає цілі, завдання відповідної експертизи та регулює порядок призначення та її проведення.

Враховуючи, що предметом позову у цій справі є наявність чи відсутність підстав для звільнення позивача з роботи, а для вирішення питання писав чи ні позивач заяву про звільнення від 19 вересня 2024 року необхідні спеціальні знання, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи у справі.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про відсутність підстав для призначення у справі експертизи, оскільки вирішення даного питання впливає на правильне, повне та всебічне вирішення спору.

Перевіряючи аргументи апеляційної скарги, апеляційним судом встановлено, що у матеріалах справи відсутні визначені частиною шостою статті 82 ЦПК України судові рішення, які набрали законної сили та могли б бути підставою для звільнення від доказування.

Крім того, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачена можливість призначення у разі необхідності експертизи.

Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, суд оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Також, відповідно до положень частини другої статті 116 ЦПК України призначення експертизи є способом забезпечення доказів.

Одним з принципів цивільного судочинства, є змагальність сторін, тому суд не має права позбавляти сторону у справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Вирішуючи питання щодо необхідності призначення експертизи у цій конкретній справі, апеляційний суд приймає до уваги наступне.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993року, заява № 12952/87, п.63).

Захищене статтею 6 ЄСПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Доводи апеляційної скарги про те, що призначенням у справі експертизи порушуються розумні строки розгляду справи, судом апеляційної інстанції не приймаються до уваги як безпідставні, оскільки в оскаржуваній ухвалі суд зупинив провадження у справі на час проведення експертизи у відповідності до вимог пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції щодо призначення у справі комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи, а також не свідчать про порушення судом норм процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначив наявність підстав для призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи, яка необхідна для повного, об`єктивного і всебічного встановлення обставин справи та для правильного вирішення спору по суті.

Саме з такого розуміння вищезазначених обставин та норм матеріального права виходить суд апеляційної інстанції, та вважає що суд першої інстанції виконав вимоги закону про законність рішення суду, що дає підстави суду апеляційної інстанції відповідно до статті 375 ЦПК України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись статтями 259, 268, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, –

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» – залишити без задоволення.
Ухвалу Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2025 року про призначення експертизи у справі – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошена 11 березня 2026 року.
Повний текст судового рішення складено 16 березня 2026 року.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: І.Ю. Ткаченко

М.М. Пищида