РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 293/1560/25
Провадження № 2/293/171/2026

23 лютого 2026 року	селище Черняхів	

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючої судді     Проценко Л.Й.
за участю секретаря судового засідання  Ничипорук Н.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Черняхів цивільну справу за позовомОСОБА_1 до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
ВСТАНОВИВ:
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
17.12.2025 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки – ОСОБА_2 . Спадщину після його смерті прийняла його дружина - ОСОБА_3 та син – ОСОБА_4 , які були зареєстровані та проживали разом із спадкодавцем. Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки – ОСОБА_3 . За життя 10.12.1999 мати склала заповіт, яким на випадок смерті все своє майно (хата та що є в хаті, земельну ділянку 0,64 га), де б не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, на що вона за законом матиме право заповіла своїй дочці – ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений секретарем Дівочківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області Потапенко Н.С. та зареєстрований реєстрі за №35. Заповіт чинний.
На день смерті матері разом з нею проживав та був зареєстрований її син – ОСОБА_4 .
Позивач з 1997 року проживала в м.Нью-Йорк США і про заповіт матері дізналась лише у 2012 році, через що пропустила строк для прийняття спадщини після її смерті.
Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.09.2012 по справі №2/0624/764/2012 позивачці визначено додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 . 
За заявою позивачки про прийняття спадщини, підпис на якій 25.10.2012 посвідчений консулом Генерального консульства України в Нью-Йорку (США) 05.11.2021 Черняхівською державною нотаріальною конторою, заведено спадкову справу до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 за №303/2012.
Оскільки у позивачки були відсутні оригінали правовстановлюючих документів на садкове майно, а саме: житловий будинок та земельну ділянку, вона не мала змоги офортими право власності на нього. Крім того, під час оформлення документів з`ясувалося, що житловий будинок в якому проживали батьки позивачки, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , згідно погосподарської книги Дівочківської сільскої ради Черняхівського району Житомирської області №3 за 2006-2010 роки за особовими рахунками № НОМЕР_1 та №168 значиться за ОСОБА_3 – матір`ю позивачки та ОСОБА_5 – братом позивачки. А згідно рішення Дівочківської сільської ради народних депутатів від 23.11.1993 земельна ділянка загальною площею 0,64 га в тому числі 0,25 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та 0,39 га для особистого селянського господарства передані у приватну власність ОСОБА_2 – батьку позивачки.
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер брат позивачки – ОСОБА_4 , після смерті його відкрилась спадщина. За життя ОСОБА_6 рішенням Черняхівського районного народного суду від 19.05.1986 був визнаний недієздатним, його опікуном була мати - ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_4 спадщину ніхто не приймав, спадкова справа не заводилась.
15.05.2024 позивач повернулась на постійне місце проживання до України та звернулась до Черняхівської деравної нотаріальної контори з метою отримання інформації щодо документів, які необхідно подати для отримання свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті матері. Нотаріусом було здійснено запит до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області з метою надання інформації належності земельних ділянок батькам позивачки: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Після отримання відповіді на запит встановлено, що матері - ОСОБА_3 25.08.2004 видано державний акт на право власності серії ЖТ №150494 на земельні ділянки за кадастровими номерами: 1825683200:06:000:0045 площею 0,2160 га; 1825683200:01:000:0267 площею 2,2201 га та 1825683200:01:000:0268 площею 0,0115 га.
Після цього, 16.09.2025 позивач звернулась до Черняхівської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом на зазначені земельні ділянки. Однак, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.09.2025 №574 позивачці відмовлено у видачі свідоцтв на вказані вище земельні ділянки в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , з тих підстав, що поданий позивачкою заповіт ОСОБА_3 не відповідає вимогам ст.47 Закону України «Про нотаріат», а саме містить помилки. В зв`язку з цим, спадкування після смерті ОСОБА_3 буде здійснюватись за законом, а не за заповітом.
Спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 прийняли позивачка та її брат ОСОБА_4 , який ІНФОРМАЦІЯ_3 помер.
Після отримання відмови нотаріуса, позивач дізналась про спадкову масу прав після смерті брата ОСОБА_4 , до складу якої входять:
-право на 1/2 земельної частки (паю), належне померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 батьку ОСОБА_2 , на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0232872, спадщину після якого прийняв ОСОБА_4 , але не оформив свої спадкових прав.
-право на 1/4 земельної частки (паю), належне померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 батьку ОСОБА_2 , на підставі сертифіката направо на земельну частку (пай) серії ЖТ №0232872, спадщину після якого прийняла дружина — ОСОБА_3 , але не оформила своїх спадкових прав та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у свою чергу спадщину після якої прийняв її син ОСОБА_4 , та не оформив своїх спадкових прав;
-1/2 частка земельної ділянки кадастровий номер 1825683200:01:000:0267, площею – 0,2160 га, яка розташована на території Дівочківської сільської ради Житомирської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала матері - ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після якої прийняв ОСОБА_4 , але не оформив своїх спадкових прав;
-1/2 частка земельної ділянки кадастровий номер 1825683200:06:000:0045, площею 2,2201 га, яка розташована на території Дівочківської сільської ради Житомирської області, цільове призначення — для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала матері - ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після якої прийняв ОСОБА_4 , але не оформив своїх спадкових прав.
-1/2 частка земельної ділянки кадастровий номер 1825683200:01:000:0268, площею 0,0115 га, яка розташована на території Дівочківської сільської ради Житомирської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала матері - ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після якої прийняв ОСОБА_4 , але не оформив своїх спадкових прав.
03.12.2025 позивачка звернулась до Черняхівської державної нотаріальної контори з метою подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 брата ОСОБА_4 , спадщину після смерті якого ніхто не приймав. Однак, їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, та роз`яснено, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини.
Строк для прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_4 позивачкою пропущено через об`єктивні, істотні труднощі, які вона мала на той час про які зазначено вище, а саме: вона вважала себе такою, що прийняла спадщину після смерті матері за заповітом, крім того з 1997 року по 2024 рік вона проживала в м.Нью-Йорк США, до того ж до вересня 2025 їй не було відомо про наявність у брата будь-якого спадкового майна.
В зв`язку з вище викладеним, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_4 та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН
Ухвалою від 22.12.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 12 год. 20 хв. 19.01.2026 (а.с.75).
19.01.2026 позивач та її представник ОСОБА_7 в судовому засіданні позов підтримали, просили призначити справу до судового розгляду по суті. 
Представник відповідача в судове засідання не з`явився. 13.01.2026 Черняхівська селищна рада подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.78).
19.01.2026 суд постановив ухвалу, якою закрив підготовче провадження та призначив цивільну справу до судового розгляду по суті на 10:00 год. 23.02.2026 (а.с.83).
23.02.2026 представник позивача – адвокат Лук`янець Л.О. подала до суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача та її представника. Позовні вимоги підтримує (а.с.84).
Представник відповідача – Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився. У матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у відсутності представника Черняхівської селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.78).
Як встановлено частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
ІІІ. ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ 
Судом встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народилась в с.Дівочки, Черняхівського району Житомирської області. Її батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.15,19,20).
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Дівочки Черняхівського району Житомирської області помер батько позивачки ОСОБА_2 (а.с.21).
Згідно довідки Дівочківського старостинського округу виконавчого комітету Черняхівської селищної ради Житомирської області ОСОБА_2 , на день смерті був зареєстрований та проживав в будинку АДРЕСА_1 . На день смерті в будинку були зареєстровані: дружина – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та син – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.22)
Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №83474125 від 03.12.2025 за параметрами запиту – ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 інформація відсутня. Це свідчить про те, що спадкова справа після його смерті не заводилась, і спадщину ніхто не оформляв (а.с.23).
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 – мати позивачки (а.с.24).
ОСОБА_3 на день смерті проживала та була зареєстрована в будинку АДРЕСА_1 разом з сином – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що свідчить довідка Дівочківського старостинського округу виконавчого комітету Черняхівської селищної ради Житомирської області (а.с.25).
Із копії заповіту, складеного 10.12.1999 ОСОБА_3 на випадок смерті все своє майно (хата і що є в хаті, земельну ділянку 0,64 га), де б воно не було та з чого б не складалося і взагалі все те, на що вона за законом матиме право заповіла своїй дочці – ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений секретарем Дівочківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області Потапенко Н.С. та зареєстрований реєстрі за №35. Заповіт не змінено та не скасовано (а.с.26, 27-28).
Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.09.2012 по справі №2/0624/764/2012 ОСОБА_1 визначено додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 (а.с.29). 
25.10.2012 ОСОБА_1 звернулась з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері – ОСОБА_3 (а.с.30) 
Згідно довідок Дівочківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області№244 від 26.06.2013 та №298 від 21.07.2013 вбачається, що право приватної власності на житловий будинок АДРЕСА_1 не зареєстроване. Згідно запису в погосподарській книзі №3 за 2006-2010 роки за особовим рахунком № НОМЕР_1 будинку значиться за ОСОБА_3 , і ще за згідно особового рахунку № НОМЕР_2 за ОСОБА_5 (а.с.38,39).
Із повідомлення КП «Житомирського обласого міжміського бюро технічної інвернтаризації» Житомирської обласної ради №828 від 26.06.2013 вбачається, що інвентаризаційна справа на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , не формувалась. Інформація щодо реєстрації права власності на зазначений об`єкт нерухомості на підприємстві відсутня (а.с.42).
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 – брат позивачки (а.с.43, 44).
За життя ОСОБА_4 згідно рішення Черняхівського районного народного суду від 19.05.1986 був визнаний недієздатним. Його опікуном була призначена мати - ОСОБА_3 (а.с.45).
ОСОБА_4 на день смерті був зареєстрований та проживав в будинку АДРЕСА_1 . На день смерті з ним у будинку ніхто не був зареєстрований та не проживав. Спадкова справа після його смерті не заводилась (а.с.46, 47).
За життя батько позивачки – ОСОБА_2 отримав сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0232872 (а.с.48).
Мати позивачки – ОСОБА_3 за життя отримала державний акт на право власності серії ЖТ №150494 від 25.08.2024 на земельні ділянки за кдастровими номерами: 1825683200:06:000:0045, 1825683200:01:000:0267 та 1825683200:01:000:0268.
Належність даних земельних ділянок ОСОБА_3 підтверджується також витягами з Державного земельного кадастру про земельні ділянки (а.с.49, 49, 51,52-57, 58-63, 64-69).
26.06.2006 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівської державної ноатіральної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 (а.с.70).
Постановою Черняхівської державної нотаріальної контори №574/02-31 від 16.09.2025 про відмову у вчинені нотаріальної дії ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 . Причиною відмови є те, що заповіт не відповідає вимогам ст.47 Закону України «Про нотаріат» (а.с.71).
На звернення ОСОБА_1 щодо подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 брата – ОСОБА_4 . Черняхівською державною нотаріальною конторою повідомлено, що вона пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини після смерті брата. Для визначення додаткового строку для прийняття спадщини їй необхідно звернутися до суду (а.с.72).
ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ОЦІНКА ДОКАЗІВ
Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства. 
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлено, що позивачка звернулась до суду в порядку позовного провадження з позовними вимогами про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Предметом спору в даній справі є, зокрема, визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після смерті брата – ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Дослідивши матеріали справи та відповідні правовідносини, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи те, що позивач є рідною сестрою ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась, спадщину після його смерті ніхто не прийняв. Причиною пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті брата є те, що вона з 1997 по 2024 рік мала постійне місце проживання в м.Нью-Йорк США і їй не було відомо про наявність у брата спадкового майна, яке він успадкував після смерті батьків, оскільки він за життя був визнаний недієздатним. Крім того, позивач вважала себе такою, що прийняла спадщину за заповітом після смерті матері згідно поданої нею заяви. 
У постанові Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 686/22510/19 зроблено висновок, що: «судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, такі як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, тощо».
Враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, а також установлені обставини, суд вважає, що позивачка не довела існування об`єктивних, непереборних та істотних перешкод для прийняття нею спадщини, а отже і доказів, що пропуск вказаного строку відбувся з поважних причин. Наведені нею причини пропуску цього строку не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата – ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ МІЖ СТОРОНАМИ
Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи, що в задоволенні позову суд відмовив, судовий збір стягненню з відповідача не підлягає.
На підставі статей 1269, 1270 , 1272 ЦК України, статтей 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 293, 315, 354 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ :
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.
Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Відомості про учасників справи.
Позивач:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,
РНОКПП НОМЕР_3 , 
Місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач:
Черняхівська територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області 
Код ЄДРПОУ: 04344156.
Місце знаходження: вул.Майдан Рад, 1, с-ще Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301.
Повний текст рішення суду складений та підписаний 05.03.2026. 

Головуюча суддя 	Людмила ПРОЦЕНКО