ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"12" березня 2026 р. справа № 300/5217/25
м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кафарського В.В.,
за участю секретаря судового засідання Вакун В.В.,
позивача – ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача – адвокат Гринчишин Ігор Ярославович, про визнання відсутності компетенції, визнання протиправною бездіяльності, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В: 
ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (далі – КДКА Запорізької області, відповідач), в якому просить:
1) визнати рішенням суду відсутність повноважень відповідача з 2022 року в розумінні статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України;
2) визнати протиправною бездіяльність відповідача і невиконання статей 33-42 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» по розгляду дисциплінарного провадження №116/2024;
3) зобов`язати відповідача виконати процедуру статей 33-42 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»;
4) стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 35 000 Євро.
Позовні вимоги мотивовані протиправною бездіяльність відповідача по розгляду дисциплінарного провадження №116/2024 відносно адвоката Гринчишина І.Я. та протиправним невиконанням відповідачем положень статей 33-42 Закону України «Про адвокатуру і діяльність». Позивач наголошує, що відповідач не здійснює жодних дій по розгляду поданої ним скарги №245 від 25.11.2024. Також позивач заявив вимоги про відшкодування моральної шкоди. 
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 29.07.2025 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження (а.с. 7-10).
Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який подано представником 08.08.2025. У відзиві представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечила з підстав, наведених у ньому та просила у задоволенні позову відмовити. Відповідач зазначає, що вимога про визнання відсутності повноважень КДКА Запорізької області з 2022 року по суті зводиться до встановлення юридичного факту (відсутності повноважень КДКА), а не до оскарження рішення, дії або бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Відтак, на думку відповідача, така вимога не має ознак публічно-правового спору і тому не може бути предметом розгляду в адміністративному суді. Також зазначено, що позивач не надає жодного достовірного доказу того, що: члени КДКА Запорізької області перевищили строк два строки поспіль; не було проведено конференцій адвокатів, де затверджувався склад КДКА; рішення КДКА були ухвалені з порушенням кворуму або у складі, не передбаченому законом.
Щодо позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача і невиконання статей 33-42 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» по розгляду дисциплінарного провадження №116/2024, то відповідачем зазначено, що вказане дисциплінарне провадження направлено на адресу відповідача Вищою Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури у зв`язку з відсутністю необхідного кворуму в ДП КДКА Івано-Франківської області. При цьому, рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №4/51-2025 від 17.04.2025 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 . Окрім того, вказано, що вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законодавством віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. В той же час, як зазначає представник відповідача, позивачем не надано доказів порушення КДКА відповідної процедури розгляду його скарги.
Щодо позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, то відповідач вказує, що заявлені витрати є необґрунтованими та документально не підтвердженими, що суперечить вимогам процесуального законодавства. Наявність лише абстрактного посилання на суму 35 000 євро без конкретного обґрунтування її складу не може бути підставою для задоволення відповідних вимог. З огляду на викладене, відповідач просить у задоволенні позову відмовити (а.с. 18-23).
Ухвалами Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28.11.2025 та від 14.01.2026 відмовлено у задоволенні заяв ОСОБА_1 від 19.11.2025 та від 09.01.2026 про відвід судді Кафарського В.В. від розгляду адміністративної справи №300/5217/25 (а.с. 133-137, 183-184).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 залучено до участі у справі №300/5217/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача – адвоката Гринчишина Ігоря Ярославовича (а.с. 147-149).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 від 02.02.2026 про розгляд справи №300/5217/25 у закритому судовому засіданні (а.с. 204-205).
Іншою ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про залучення голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Кравцова Вадима Миколайовича співвідповідачем у адміністративній справі (а.с. 206-207).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 задоволено заяви ОСОБА_1 від 28.08.2025 (вх. №22620/25) та від 20.01.2026 (вх. №1408/26) про уточнення позовних вимог в справі №300/5217/25 та постановлено: розглядати адміністративну справу в межах позовних вимог про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області від 17.04.2025 №4/51-2025, направлення на новий розгляд і зобов`язання розглянути скаргу ОСОБА_1 відповідно до положень адміністративної процедури (а.с. 218-220).
Також ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 закрито підготовче провадження в адміністративній справі №300/5217/25 та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.03.2026 о 10:00 (а.с. 209-210).
У судовому засіданні 12.03.2026 ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги і просив їх задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи. Натомість, 12.03.2026 через систему «Електронний суд» представник відповідача подала заяву, в якій просила провести судовий розгляд справи за її відсутності, за наявними матеріалами (а.с. 240).
Частиною 1 статті 205 КАС України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Таким чином, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача.
Розглянувши справу за правилами загального позовного провадження, заслухавши пояснення позивача, дослідивши позовну заяву, відзив на позов, інші заяви та в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують свої аргументи і доводи, суд встановив таке.
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується відповідачем, ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою.
25.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області зі скаргою на дії адвоката Гринчишина І.Я., яка зареєстрована за №245 (а.с. 55).
Відповідно до Довідки про результат перевірки скарги ОСОБА_1 щодо дисциплінарної відповідальності адвоката Гринчишина І.Я. члена дисциплінарної палати КДКА Івано-Франківської області ОСОБА_3 , зазначено, що в діях адвоката ОСОБА_2 не встановлено ознак дисциплінарних проступків (зв. ст. а.с. 61-а.с. 62).
Надалі, у зв`язку із тим, що 07.01.2025 дисциплінарна палата КДКА Івано-Франківської області складається з 4-ох членів палати із встановленого кількісного складу 9 членів, що, у свою чергу, унеможливлює провести правомочне засідання дисциплінарної палати КДКА Івано-Франківської області по розгляду скарги ОСОБА_1 щодо дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 , голова КДКА Івано-Франківської області направив листом від 14.01.2025 №10 матеріали дисциплінарного провадження №116/2024 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для визначення територіальної юрисдикції та розгляду (а.с. 53).
Листом від 17.02.2025 №942, згідно з п. 2.3.17. п. 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 13.12.2024 №87 зі змінами, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури направила до КДКА Запорізької області матеріали дисциплінарного провадження (№116/2024) відносно адвоката ОСОБА_2 для розгляду по суті (а.с. 52).
Після отримання 03.03.2025 матеріалів дисциплінарного провадження №116/2024 відносно адвоката ОСОБА_2 , рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №4/51-2025 від 17.04.2025 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 (а.с. 63-64).
Вказане рішення №4/51-2025 від 17.04.2025 направлено ОСОБА_1 рекомендованим листом, що підтверджується копіями квитанції (а.с. 108) та витягу з журналу вихідної кореспонденції КДКА Запорізької області (зв. ст. а.с. 108-а.с. 109), наявними в матеріалах справи.
Вважаючи, що відповідач вчинив протиправну бездіяльність по розгляду дисциплінарного провадження №116/2024, позивач звернувся до суду з даним позовом. При цьому, враховуючи прийняті уточнені позовні вимоги, суд зауважує, що позивач незгідний із спірним рішенням відповідача від 17.04.2025 №4/51-2025, відтак просить направити скаргу на новий розгляд і зобов`язати її розглянути відповідно до положень адміністративної процедури.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені нормами Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі – Закон №5076-VI).
За приписами статті 1 Закону №5076-VI адвокатська діяльність – незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту; адвокатське самоврядування – гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Частинами 1, 3 статті 2 Закону №5076-VI передбачено, що адвокатура України – це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
За приписами частини 1 статті 4 Закону №5076-VI, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Дисциплінарну відповідальність адвокатів регламентує Розділ VI указаного Закону №5076-VI.
Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження – процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
З урахуванням частин першої, другої статті 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Частиною другою статті 35 Закону №5076-VI визначено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Частинами 1, 2 статті 36 Закону №5076-VI встановлено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Згідно із положеннями ст. 37 Закону №5076-VI, стадіями дисциплінарного провадження є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Частиною 1 ст. 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Відповідно до вимог частин 2-3 ст. 38 Закону №5076-VI, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно із ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Відповідно до ст. 42 Закону №5076-VI, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії. 
Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 затверджене Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі – Положення №120, в редакції на час виникнення спірних правовідносин).
Так, згідно з пунктом 1 Положення №120, таке Положення розроблено відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Закону України «Про звернення громадян», Правил адвокатської етики, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.
Пунктами 2-3 Положення №120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Пунктом 7 Положення №120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
Пунктом 9 Положення №120 визначено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Згідно з п. 20 Положення №120, усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду.
Вимоги до заяви (скарги) наведені в ст. 14 Положення.
Підпунктами 1-2 пункту 14 Положення №120 визначено, що заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути подана безпосередньо за місцезнаходженням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону або надіслана поштою (в тому числі електронною поштою із застосуванням електронного цифрового підпису). У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено: найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга); ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти; ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі; виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку; вимоги заявника (скаржника).
Згідно з підпунктом 4 п. 14 Положення №120, до заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга), за винятком випадку коли заява (скарга) подається електронною поштою. До заяви (скарги) також додається письмова згода на обробку персональних даних органами адвокатського самоврядування, в тому числі, збирання, зберігання, використання і поширення.
Отже, нормами Положення №120, окрім вимог щодо форми та змісту заяви (скарги) щодо поведінки адвоката, також регламентовано чіткий перелік документів, що має бути наданий скаржником разом із такою заявою (скаргою).
Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (пункт 21 Положення №120).
Пунктом 31 Положення №120 визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.
Пунктом 32 Положення №120 встановлено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 33 Положення №120, рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення.
Відповідно до п. 34 Положення №120, рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.
Аналіз вищевказаних норм законодавства дає підстави для висновку, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката є лише початковою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. При цьому, умовою для порушення дисциплінарної справи є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Таким чином, завданням початкової стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому, висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що у свою чергу потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. При цьому, оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.
Суд зауважує, що на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надає правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. 
Таким чином, сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22.
Судом встановлено, що на початковому етапі розгляд скарги позивача від 25.11.2024 щодо адвоката Гринчишина І.Я., відповідачем відповідно до матеріалів дисциплінарної справи було встановлено, що скаржник не зазначив, яку конкретну правову допомогу по справі №300/8217/23 адвокат повинен був надавати скаржнику, які процесуальні документи адвокат повинен був скласти тощо. Також ОСОБА_1 не зазначено яким конкретно правам скаржника заподіяна шкода. Окрім того, до скарги не долучено доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги. Також у скарзі не зазначено який орган здійснював досудове розслідування у кримінальному провадженні №12023091010001196 та хто із прокурорів здійснював процесуальне керівництво, коли саме і ким була винесена постанова про закриття кримінального провадження. У скарзі не зазначено в який суд, по якій справі та в яке конкретне судове засідання адвокат не прибув. До скарги не долучено доказів, які б підтверджували повноваження адвоката Гринчишина І.Я. на представництво інтересів скаржника у кримінальному провадженні №12023091010001196. У поданій скарзі ОСОБА_1 не зазначає які докази та через які обставини самостійно подати не може. Також ОСОБА_1 у поданій скарзі не висловлює прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування. В той же час, долучені до скарги копії вимоги скаржника до Західного міжрегіонального центру БПД та адвоката Гринчишина І.Я. від 28.09.2024 та вимоги скаржника до Західного міжрегіонального центру БПД та адвоката Гринчишина І.Я. від 30.09.2024 не містять відомостей надання їх адвокату Гринчишину І.Я. (а.с. 63-64).
Враховуючи все вищенаведене, дисциплінарна палата КДКА Запорізької області дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_2 не вбачається ознак дисциплінарного проступку та відсутні підстави для порушення дисциплінарної справи. Відтак у порушенні дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_2 вирішено відмовити.
Суд, дослідивши матеріали дисциплінарного провадження №116/2024, погоджується з відповідачем про відсутність будь-яких доказів, які б свідчили про наявність ознак дисциплінарного проступку зі сторони адвоката ОСОБА_2 , а відтак, спірне рішення №4/51-2025 від 17.04.2025 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 є правомірним та винесеним у межах повноважень та з урахуванням обставин справи.
Крім того, з матеріалів справи також вбачається, що у відповідності до приписів ст. 38 Закону №5076-VI, членом дисциплінарної палати КДКА Івано-Франківської області Кучкудою П.В. складено Довідку про результат перевірки скарги ОСОБА_1 щодо дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 , згідно змісту якої також в діях адвоката ОСОБА_2 не встановлено ознак дисциплінарних проступків (зв. ст. а.с. 61-а.с. 62).
Також суд звертає увагу, що рішення №4/51-2025 від 17.04.2025 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 у відповідності до вимог Положення №120 та Закону №5076-VI надіслано позивачу рекомендованим листом за адресою його проживання: вул. Ю. Целевича, 10/31, м.Івано-Франківськ, що підтверджується копіями квитанції (а.с. 108) та витягу з журналу вихідної кореспонденції КДКА Запорізької області (зв. ст. а.с. 108-а.с. 109), наявними в матеріалах справи. Тобто, відповідачем було дотримано, зокрема норми ч. 2 ст. 39 Закону №5076-VI.
Щодо посилань позивача на приписи Закону України «Про адміністративну процедуру», то суд такі відхиляє з огляду на таке.
Згідно з частиною 2 статті 3 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері адвокатури та адвокатської діяльності регулюються Законом України «Про адміністративну процедуру» з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Тобто, дія Закону «Про адміністративну процедуру» поширюється лише на окремі аспекти діяльності органів адвокатського самоврядування, пов`язані з прийняттям та виконанням адміністративних актів, тобто рішень, які мають владний, індивідуальний і обов`язковий характер для конкретної особи.
В той же час, у даному випадку КДКА Запорізької області прийняла рішення про відмову у порушенні дисциплінарного провадження, що не є адміністративним актом у розумінні Закону України «Про адміністративну процедуру», оскільки воно не створює, не змінює та не припиняє прав чи обов`язків позивача.
Окрім цього, порядок прийняття таких рішень, як уже зазначено вище, чітко врегульований спеціальним законодавством, а саме Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положенням №120.
Водночас, відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про адміністративну процедуру», дія цього Закону не поширюється на відносини, що врегульовані іншими законами, які встановлюють спеціальний порядок розгляду справ.
Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.
У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.
Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (пункт 1); обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) (пункт 3); безсторонньо (пункт 4); добросовісно (пункт 5); з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації (пункт 7); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (пункт 8); своєчасно, тобто протягом розумного строку (пункт 10).
Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За приписами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та наявних доказів, суд дійшов висновку, що у спірному випадку позивач не довів обґрунтованість своїх позовних вимог, а відповідач довів правомірність своїх дій та спірного рішення, відтак у задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України судом не вирішується.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (код ЄДРПОУ 24908253, вул. Лермонтова, 19, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69005), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача – адвокат Гринчишин Ігор Ярославович (вул. Центральна, 104, с. Козарі, Івано-Франківська обл., 77064), про визнання відсутності компетенції, визнання протиправною бездіяльності, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії, – відмовити. 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статей 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.
Відповідачу рішення надіслати через підсистему «Електронний суд».
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ «Мої справи».
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя  /підпис/  Кафарський В.В. 

Рішення складене в повному обсязі 23 березня 2026 р.