19.02.2026 Справа № 756/15969/25
Унікальний № 756/15969/25
Провадження № 2/756/1701/26 

Р I Ш Е Н Н Я
 
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

 
19 лютого 2026 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.‚
при секретарі - Калюжній А.Г.,

за участі: відповідача - ОСОБА_1 ,
представника відповідачів ОСОБА_3,

розглянувши у судовому засiданнi в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2026 року КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , у якому просять стягнути заборгованість за житлово-комунальні послуги у сумі 98 479,32 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 3 028,00 грн. 
11.10.2018 року між ПАТ «КИЇВНЕРГО» та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії) № 601-18 (далі - Договір цесії), відповідно до якого ПАТ «КИЇВНЕРГО» відступило, а Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» набуло право вимоги до юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців (далі - споживачі) щодо виконання ними грошових зобов`язань перед Кредитором з оплати спожитої до 01.05.2018 теплової енергії.
Згідно п. 3.4.2 Договору цесії новий кредитор має право на отримання замість кредитора споживачів, визначених у Додатку № 1 та/або Додатку № 2 до Договору цесії сплати заборгованостей.
Позивач вказує, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , під`єднана до внутрішньо будинкової системи теплопостачання, відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зареєстровані у зазначеній квартирі, а отже є споживачами послуг з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води.
Позивач зазначає, що порушуючи умови договору та норми законодавства, відповідачі своєчасно не вносили плату за надану теплову енергію, в результаті у останніх утворилась заборгованість, яка відповідно до розрахунку позивача станом на 31.08.2025 року становить 98 479,32 грн.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце повідомлялися належним чином, надали заяву про розгляд справи без їхньої участі, у якій зазначили, що не заперечують проти заочного розгляду справи.
Представник відповідачів подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у позові повністю, з огляду на наступне. На підтвердження інформації щодо осіб, зареєстрованих у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , позивач долучає витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва №136336550 від 01.09.2025 року, з якого вбачається, що цифра «1» на початку нумерації квартири є механічно дописаною від руки. При цьому, представник відповідачів зазначає, що відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується Витягом з реєстру територіальної громади №2025/017368243 від 20.11.2025 року, паспортом громадянина України та свідоцтвом про право власності на житло від 14.11.2006 року, відповідні копії документів долучені до відзиву на позовну заяву.
Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступне. 
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Відповідно ч. 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.
У ході розгляду справи було встановлено, що відповідачі не зареєстровані та не є власниками квартири за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копіями Витягу з реєстру територіальної громади №2025/017368243 від 20.11.2025 року, паспортами громадян України.
Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.
На позивача покладений обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.
Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів. 
Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згоден, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.
З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.
Згідно ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
У пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України (2004 р.), норми якої кореспондуються зі статтею 51 ЦПК України (в редакції Закону№ 2147-VIІІ, чинній з 15.12.2017 р.). Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.
Будь-яких клопотань зі сторони позивача про заміну не належного відповідача суду не подано, більше того представник позивача просить розглядати справу із вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 за їхньої відсутності на підставі наявних матеріалів справи.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає за потрібне у позові КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 відмовити, оскільки відповідачі не є мешканцями квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копіями документів долучених представником відповідачів до відзиву на позовну заяву. На підставі викладеного, керуючись ст. 1054 ЦК України, ст.ст. 13, 51, 263- 265 ЦПК України, суд -

В И Р I Ш И В:

У задоволенні позову Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення. 

Суддя   А.В. Шевчук