ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/1539/21 (910/2112/25) 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
головуючого - Пєскова В. Г., суддів: Картере В. І., Огородніка К. М.

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт" 

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025
у складі колегії суддів: Станіка С. Р.- головуючого, Сотнікова С. В., Остапенка О. М.
у справі № 910/1539/21 (910/2112/25)
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт"
про забезпечення позову до подання позовної заяви
особа, яка може отримати статус відповідача-1: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Ярослав Вікторович;
особа, яка може отримати статус відповідача - 2: Державне підприємство "СЕТАМ" 
особа, яка може отримати статус третьої особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті" 
в межах справи № 910/1539/21
про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті"

ВСТАНОВИВ

На розгляд суду постало питання вжиття заходів забезпечення позову до подання позову про визнання недійсним електронного аукціону.

Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
1. У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті" (далі - ТОВ "3В Ріелті").
2. В межах справи про банкрутство до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт" (далі - ТОВ "ФК "Фінтакт") про забезпечення позову до подання позовної заяви.
3. Заявник просив вжити такі заходи забезпечення позову:
(1) заборонити Державному підприємству "СЕТАМ" (далі - ДП "СЕТАМ") та приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бережному Ярославу Вікторовичу, іншим особам здійснювати будь-які дії спрямовані на відчуження: Майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею: 6 715,8 кв.м, (будинок готелю Військово - Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, номер лоту 464865, аукціон (торги), які відбулися 30.04.2021 (https://setam.net.ua/auction/464625, далі - майновий комлпекс), здійснювати будь-які дії спрямовані на проведення оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги;
(2) заборонити будь-яким особам (державним реєстраторам на нерухоме майно, нотаріусам та іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів) будь-яким органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, ДП "СЕТАМ", здійснювати будь-які дії (в тому числі реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь- якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно: Майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею: 6 715,8 кв.м, (будинок готелю Військово - Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, номер лоту 464865 (https://setam.net.ua/auction/464625).
4. У заяві зазначалося, що ТОВ "ФК "Фінтакт" має намір подати позовну заяву до відповідачів: приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича (далі - приватний виконавець Бережний Я. В.) та Державного підприємства "СЕТАМ" (далі - ДП "Сетам") про визнання недійсним електронного аукціону (торгів) з реалізації лоту 464865 - об`єкта нерухомого майна, а саме: майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею: 6 715,8 кв.м, (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вул. Мазепи Івана, будинок 11 (далі - майновий комплекс); скасування протоколу № 559938 проведення електронного аукціону (торгів) від 06.02.2025.
5. Вказує, що заявник приймав участь у торгах під номером 15 відносно лота № 464865, щодо реалізації Майнового комплексу. ТОВ "ФК "Фінтакт" є переможцем зазначених торгів. У протоколі № 559938 проведення електронного аукціону (торгів) зазначено, що розмір додаткової винагороди організатору торгів становить 3 267 122.00 грн., в т.ч. ПДВ 20%; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця становить 291 983 868,00 грн., що мають бути сплачені переможцем до 20.02.2025.
6. Заявник вважає, що зазначеним протоколом порушуються права та інтереси ТОВ "ФК "Фінтакт", а торги проведені з порушенням закону, а тому є недійсними.
7. Так, ТОВ "ФК "Фінтакт" зазначає, що після формування протоколу № 559938 проведення електронного аукціону (торгів) 06.02.2025 заявнику стало відомо, що на зазначений об`єкт нерухомого майна, окрім накладеного в рамках виконавчого провадження № 63951504 арешту, також накладено арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.05.2023 у справі № 757/18867/23-к із забороною відчуження, розпорядження та користування на нерухоме майно, власником якого є ТОВ "ЗВ Рієлті". Вказане майно арештоване у зв`язку з визнанням його речовим доказом в межах кримінального провадження. Вказане, за доводом заявника, є підставою для зупинення електронного аукціону.
8. Заявник доводив, що виконання вимог протоколу № 559938 проведення електронного аукціону (торгів) 06.02.2025 унеможливить набуття ТОВ "ФК "Фінтакт" права власності за сплачений об`єкт нерухомого майна, оскільки такий об`єкт обтяжений арештом у кримінальному провадженні. У разі несплати ТОВ "ФК "Фінтакт" вказаних у протоколі сум, заявник втратить сплачений гарантійний внесок в сумі 12 100 450,00 грн з оформленням права власності на придбаний об`єкт за наступним учасником.
9. Зазначені обставини, за твердженням заявника, можуть істотно ускладнити або унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду у спосіб визнання таких торгів недійсними. 

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
10. 24.02.2025 ухвалою Господарського суду міста Києва у справі № 910/1539/21 (910/2112/25) заяву ТОВ "ФК "Фінтакт" про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено повністю.
11. Суд визнав обґрунтованими доводи заявника про те, що невжиття заходів забезпечення позову до його подачі може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду; обрані заявником заходи є адекватним та ефективним способом забезпечення позову, співмірними із майбутніми позовними вимогами.
12. Суд виходив з того, що заявник має легітимні очікування на мирне володіння майном, із реалізації якого заявника за результатами проведених електронних торгів обрано переможцем, проте законність яких заявником оспорюється; заходи забезпечення позову не призведуть до обмеження прав осіб, які можуть отримати статус відповідачів, або інших осіб, що не визначені майбутніми учасниками судового процесу, та не завдадуть їм шкоди чи збитки; обрані заявником способи забезпечення не є тотожними задоволенню майбутніх позовних вимог, та направлені виключно на збереження визначеного правового стану речей на час вирішення спору в суді.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
13. 11.11.2025 постановою Північного апеляційного господарського суду у справі №910/1539/21 (910/2112/25) (повний текст складено 08.12.2025) апеляційні скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича та ДП "СЕТАМ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.02.2025 у справі № 910/1539/21 (910/2112/25)- задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.02.2025 у справі № 910/1539/21 (910/2112/25) - скасовано. У задоволенні заяви ТОВ "ФК "Фінтакт" про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовлено повністю.
14. Постанова мотивована тим, що заборона ДП "СЕТАМ" та приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бережному Я. В., іншим особам здійснювати будь-які дії спрямовані на відчуження майнового комплексу номер лоту 464865, аукціон (торги), які відбулися 30.04.2021, здійснювати будь-які дії спрямовані на проведення оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги не узгоджується з положеннями ч. 12 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). 
15. Суд також виснував, що доводи ТОВ "ФК "Фінтакт" про незаконність проведеного аукціону від 06.02.2025, оформленого протоколом № 559938 внаслідок наявності арешту, вжитого ухвалою Печерського районного суду від 10.05.2023 у справі №757/18867/23-к, не можуть бути підставою для вжиття заявлених заходів забезпечення позову, оскільки стосуються суті спору і, відповідно, оцінюються судом саме під час судового розгляду по суті позовних вимог.
16. Щодо заборони будь-яким особам, органам, державним та приватним виконавцям, ДП "СЕТАМ" здійснювати будь-які дії щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом, обтяження тощо стосовно: Майнового комплексу суд дійшов висновку, що заявником не доведено, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, по захист яких він звернувся або має намір звернутися до суду за наслідками оскарження відповідного протоколу; такі заходи є неспівмірними до вимог заявника, які він має пред`явити до суду. 

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
А. Доводи касаційної скарги 
17. 30.12.2025 (через підсистему "Електронний суд") до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ТОВ "ФК "Фінтакт", в якій скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 та залишити в силі ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.02.2025 у справі № 910/1539/21 (910/2112/25) про забезпечення позову.
18. Скаржник доводить, що апеляційним господарським судом не застосовані норми права, якими регулюються подібні правовідносин, не досліджені докази, здійснені висновки на підставі неіснуючих доказів, а також не застосовані правові висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах.
19. При цьому скаржник вказує, що ТОВ "ФК "Фінтакт" було визнано переможцем торгів з продажу майнового комплексу ще 16.11.2021 коли внаслідок невнесення суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем, було визначено переможцем торгів учасника 15 - ТОВ "ФК "Фінтакт" та встановлено строк сплати коштів за спірне майно до 30.11.2021. В подальшому торги неодноразово зупинялися та поновлювалися. Вважає, що протоколом № 559938 від 06.02.2025 його не визнано переможцем електронних торгів, а встановлено строк на проведення оплати за майновий комплекс. Після формування Протоколу проведення електронного аукціону 06.02.2025 ТОВ "ФК "Фінтакт" стало відомо, що на спірне нерухоме майно зареєстровано обтяження - арешт нерухомого майна на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.05.2023 у справі № 757/18867/23-к для забезпечення збереження речових доказів згідно з вимогами ст. 170 КПК України у кримінальному провадженні. За наявності зазначеної ухвали приватний виконавець безпідставно не виніс постанову про зупинення виконавчих дій.
20. На думку скаржника здійснення ним оплати за протоколом № 559938 від 06.02.2025 є продовженням процедури відчуження арештованого у кримінальному провадженні спірного майна, що є порушенням вимог ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.05.2023 у справі № 757/18867/23-к, якою встановлено заборону відчуження, розпорядження та користування Майнового комплексу та яка (заборона) стосується електронних торгів, продавців (приватного виконавця Бережного Я.В., ДП "Сетам"), а також покупців об`єкту.
21. Скаржник стверджує, що твердження суду апеляційної інстанції про те, що ухвала у справі № 757/18867/23-к не є недопущення примусової реалізації на електронному аукціоні майнового комплексу не спростовує висновок слідчого судді у справі № 757/18867/23-к, що накладення арешту здійснено і з метою збереження речових доказів, а тому відповідно до ст. 533 КПК України є обов`язковою для усіх осіб, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України. Також вважає, що висновок суду апеляційної інстанції суперечить висновкам Верховного Суду у постанові від 16.12.2022р. у справі № 753/5454/21 про те, що перебування нерухомого майна під арештом на підставі судових рішень є перешкодою для реалізації майна на торгах. 
22. Скаржник доводить, що суд апеляційної інстанції послався на постанову Великої Палати Верховного Суду України від 23.10.2019 у справі №922/3537/17 помилково, з огляду на нетотожність обставин із цією справою. 
23. Скаржник посилається на положення ст. 137 ГПК України та доводить, що застосування заходів забезпечення позову ТОВ "ФК "Фінатакт" відповідає зазначеній в постанові Верховного Суду від 14.05.2018 у справі № 910/20479/17 правовій позиції щодо умов застосування заходів забезпечення позову. Вважає, що запобігти утрудненню виконання рішення суду може вжиття такого заходу забезпечення позову як заборона вчинення дій щодо відчуження майнового комплексу, який є співмірним позовним вимогам скаржника та унеможливить отримання позивачем збитків від незаконного відчуження арештованого в кримінальному провадженні спірного майна відповідачами. 

Б. Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу
24. 04.03.2026 приватним виконавцем Бережним Я. В. подано відзив на касаційну скаргу, в якому він просить залишити її без задоволення, а постанову апеляційного господарського суду залишити без змін. 
25. При цьому вказує, що станом на момент звернення до суду з заявою про забезпечення позову, не існувало жодних обставин для ТОВ "ФК "Фінтакт", які б перешкоджали йому здійснити оплату за придбане майно до встановленої дати. Арешт майна, накладений Ухвалою Печерського районного суду від 10.05.2023 у справі №757/18867/23-к, накладений пізніше, ніж арешт Приватного виконавця Бережного Я.В. та не є перешкодою для реалізації майна, і відповідно, жодним чином не порушує права та інтереси ТОВ "ФК "Фінтакт". 
26. Приватний виконавець також вважає, що дії заявника направлені на затягування виконання рішення суду, що набрало законної сили.
27. Приватний виконавець Бережний Я. В. стверджує, що заходи забезпечення позову, за заявою ТОВ "ФК "Фінтакт", фактично полягають у втручанні в електронні торги, що проводяться в межах виконання судового рішення за участю призначеного державним органом суб`єкта, якому доручено здійснення функцій із організації електронних торгів, що не узгоджується з положеннями частини дванадцятої статті 137 ГПК України.
28. На думку приватного виконавця, постанова суду апеляційної інстанції є законної та обґрунтованою.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 
А. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій
29. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що згідно зі статтею 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
30. Об`єктом касаційного перегляду у цій справі є постанова суду апеляційної інстанції, якою скасовано ухвалу суду першої інстанції про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви та постановлено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні заяви. 
31. Верховний Суд, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, оцінивши доводи касаційної скарги та відзиву, дійшов таких висновків. 
32. Згідно зі статтею 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 ГПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
33. Відповідно до частини першої статті 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
34. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).
35. Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру (ч. 12. ст. 137 ГПК України).
36. Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.
37. Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.
38. Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17). 
39. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.
40. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.
41. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18).
42. У постанові від 24.04.2024 у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду констатувала, що як характер спору (майновий або немайновий), так і те, чи підлягає судове рішення у конкретній справі примусовому виконанню, не мають вирішального значення при дослідженні судом питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову.
43. Ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.
44. Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії.
45. Як вказав суд апеляційної інстанції, Наказом Міністерства юстиції України від 29.03.2019 № 1008/5 ДП "Сетам" було визначено організатором електронних торгів та доручено здійснення функцій із організації електронних торгів.
46. Судом апеляційної інстанції також з`ясовано, що приватний виконавець зазначав, що організації проведення ДП "СЕТАМ" аукціону від 06.02.2025 перебували обставини того, що ухвалою Господарського суду Київської області від 08.12.2020 у справі №911/2498/18 (911/2583/20) визнано недійсним договір №835 від 01.04.2020 про відступлення права вимоги, укладений між ПрАТ "Росава", ТОВ "Преміорі" та ТОВ "3В Ріелті", договір про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги №33 від 23.01.2018, укладений між ПрАТ "Росава" та ТОВ "3В Ріелті", визнано недійсним договір про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги №355 від 20.04.2018, укладений між ПрАТ "Росава" та ТОВ "3В Ріелті", визнано недійсним Договір про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги №571 від 05.09.2018, укладений між ПрАТ "Росава" та ТОВ "3В Ріелті", стягнуто з ТОВ "3В Ріелті" на користь ПрАТ "Росава" 348 727 940,17 грн. На примусове виконання ухвали Господарського суду Київської області від 08.12.2020 у справі № 911/2498/18 (911/2583/20) видано наказ Господарського суду Київської області від 16.12.2020, який ПрАТ "Росава" пред`явило до примусового виконання приватному виконавцю Бережному Я. В. Постановами приватного виконавця Бережного Я. В. від 17.12.2020 відкрито виконавче провадження з примусового виконання судового рішення у справі №911/2498/18 (911/2583/20) та накладено арешт на все майно, що належить боржнику. Постановою приватного виконавця від 13.01.2021 описано та накладено арешт на майновий комплекс (літ. А, Б, В) заг. пл. 6 715,8 кв. м, адреса: м. Київ, вул. Мазепи Івана, буд. 11, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 356839180000. В подальшому, організовані торги не відбувались внаслідок вжиття заходів забезпечення позову судами, судових оскаржень, і згодом, внаслідок проведення 06.02.2025 аукціону (торгів), оформлених протоколом № 559938 переможцем було визначено ТОВ "ФК "Фінтакт", встановлено строк оплати для ТОВ "ФК "Фінтакт" до 20.02.2025, сума, яку необхідно було перерахувати на рахунок продавця: 291 983 868,00 грн., і яка не була ним сплачена.
47. Відомості про наявне обтяження постановою приватного виконавця від 17.12.2020, наявні зокрема, і у оголошенні про проведення аукціону, розміщеного на сайті ДП "СЕТАМ". 
48. У цій справі ТОВ "ФК "Фінтакт" вказувало, що має намір подати до суду позовну заяву до відповідачів - приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я. В. та ДП "СЕТАМ" про визнання недійсними результатів електронного аукціону (торгів) із реалізації лоту № 464865 об`єкту нерухомого майна, а саме: майнового комплексу та скасування протоколу № 559938 проведення електронного аукціону (торгів) від 06.02.2025.
49. В заяві про забезпечення позову заявник просив суд заборонити ДП "СЕТАМ" та приватному виконавцю Бережному Я. В., іншим особам здійснювати будь-які дії спрямовані на відчуження майнового, здійснювати будь-які дії спрямовані на проведення оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги, а також заборонити будь-яким особам (державним реєстраторам на нерухоме майно, нотаріусам та іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів) будь-яким органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, ДП "СЕТАМ", здійснювати будь-які дії (в тому числі реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь-якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно майнового комплексу.
50. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що вжиті ухвалою суду першої інстанції заходи фактично полягають у втручанні в проведення електронних торгів, що проводяться в межах виконання судового рішення.
51. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05.06.2018 у справі № 910/856/17 дійшла висновків, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів. Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.
52. Верховний Суд також вважає, що запропоновані заявником та застосовані судом першої інстанції заходи в дійсності направлені на зупинення продажу (реалізації) арештованого майна, що відповідає положенням п. 6 ч. 1 ст. 137 ГПК України, оскільки перешкоджають його завершальній стадії - переходу права власності до переможця та видачі правовстановлюючого документу на придбане майно.
53. У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.06.2023 у справі № 910/5361/22 за заявою щодо забезпечення позову про визнання недійсними електронного аукціону (торгів) з реалізації арештованого майна до подання позовної заяви, у якій заявник просив вжити заходи забезпечення шляхом: 1) зупинення реалізації арештованого майна; 2) заборони відповідачу-1 проводити розрахунки та здійснювати оплату за нежитлову будівлю на електронному аукціоні (торгах); 3) заборони відповідачам та іншим особам вчиняти дії, спрямовані на оформлення результатів торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про торги; 4) заборони будь-яким особам (державним реєстраторам на нерухоме майно, нотаріусам та іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів) і органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, ДП "Сетам" і відповідачу вчиняти будь-які дії, у тому числі реєстраційні, щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом, у тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо, будь-якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно нежитлової будівлі, наголошено, що норма пункту 6 частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України передбачає можливість вжиття такого заходу забезпечення позову, як зупинення продажу майна, проте із застереженням - якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту. Аналогічні висновки викладено також в постанові Верховного Суду від 05.03.2025 у cправі № 910/11409/24. 
54.  Разом з тим, стверджуючи про намір звернутися із позовом про визнання недійсними результатів електронного аукціону (торгів) та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів), заявник не зазначав про наявність наміру звертатись до суду з позовними вимогами про визнання права власності на арештоване майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту.
55. Отже запропоновані заявником заходи забезпечення позову не співвідносяться із позовом, намір подати який має заявник та який не містить вимог щодо визнання права власності на арештоване майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту, яке (майовий комплекс) є предметом електронного аукціону (торгів), що не узгоджується з положеннями пункту 6 частини першої статті 137 ГПК України, яким визначено можливість застосування такого заходу забезпечення позову, як зупинення продажу майна, виключно в разі подання позову про визнання права власності на майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту, але не в порядку вжиття забезпечення позову з іншим предметом позову.
56. Зважаючи на викладене, Верховний Суд вважає правильним висновок суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви ТОВ "ФК "Фінтакт" про вжиття заходів забезпечення позову.
57. Суд апеляційної інстанції також обґрунтовано вказав, що відповідні доводи ТОВ "ФК "Фінтакт" про незаконність проведеного аукціону від 06.02.2025, оформленого протоколом № 559938 внаслідок наявності арешту, вжитого ухвалою Печерського районного суду від 10.05.2023 у справі №757/18867/23-к, стосуються суті спору і, відповідно, оцінюються судом саме під час судового розгляду по суті позовних вимог.
58. Доводи касаційної скарги свідчать про незгоду скаржника із відмовою судом апеляційної інстанції ТОВ "ФК "Фінтакт" в задоволенні заяви про забезпечення позову, однак не доводять та не підтверджують наявності підстав для зміни чи скасування оскаржуваної постанови. Доводи скаржника щодо недослідження судом апеляційної інстанції доказів у справі фактично спрямовані на спонукання суду касаційної інстанції здійснити переоцінку наявних у справі доказів та встановлення обставин справи, що виходить за межі компетенції суду Верховного Суду в силу вимог статті 300 ГПК України, а тому Суд їх відхиляє. 
59. Відтак, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга ТОВ "ФК "Фінтакт" не підлягає задоволенню.
60. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть різнитися залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 указаної Конвенції, може бути визначене тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України", заява № 63566/00, пункт 23). 
61. Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі не доводять підстав для зміни чи скасування постанови суду апеляційної інстанції про відмову в задоволені заяви про забезпечення позову у цій справі.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
62. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення. 
63. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (ст. 309 ГПК України). 
64. Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 1 частини першої статті 308, статтею 309 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга ТОВ "ФК "Фінтакт" підлягає залишенню без задоволення, а постанова Північного апеляційного господарського суду - залишенню без змін.

В. Розподіл судових витрат
65. У зв`язку з тим, що Суд відмовляє в задоволенні касаційної скарги та залишає без змін раніше ухвалене судове рішення Суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,

ПОСТАНОВИВ :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт" залишити без задоволення. 
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 у справі № 910/1539/21 (910/2112/25) залишити без змін. 

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Пєсков

Судді В. Картере

К. Огороднік