справа № 619/7402/25
провадження № 2/619/296/26

Рішення
іменем України

13 березня 2026 року, 
м. Дергачі,
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу № 619/7402/25,
ім`я (найменування) сторін:
позивач: Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі»,
відповідачка:  ОСОБА_1 , 
вимоги позивача: про стягнення заборгованості,
представник позивача: Шевченко В.Я.
Стислий виклад позиції позивача та заперечення відповідачки.
КП «ХТМ» 05.12.2025 у системі «Електронний суд» звернулося до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість в сумі 62506,13 грн, з яких: 58664,89 грн за послуги з постачання теплової енергії за період з 01.10.2016 по 31.10.2025, 1231,04 грн за абонентську плату з Індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01.04.2022 по 31.10.2025, інфляційні втрати в сумі 1878,90 грн, 3% річних в сумі 731,30 грн, за опалення та гарячу воду у розмірі 62506,13 грн. У обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 являється споживачем послуг з опалення та гарячого водопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 43,3 кв. м. з централізованою системою опалення, теплопостачання яке здійснює КП «Харківські теплові мережі» на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 2602, виданий 09.12.2024, видавник приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутова Т.А. Особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 був відкритий на ім`я – ОСОБА_1 . Внаслідок неповної та несвоєчасної оплати отриманих послуг станом на 01.11.2025 у відповідачки утворилася заборгованість у сумі 62506,13 грн, з яких: 58664,89 грн за послуги з постачання теплової енергії за період з 01.10.2016 по 31.10.2025; 1231,04 грн за абонентську плату з Індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01.04.2022 по 31.10.2025; інфляційні втрати в сумі 1 878,90 грн; 3% річних в сумі 731,30 грн.
Відповідачкою надано до суду відзив, у якому просить застосувати позовну давність та відмовити позивачу у частині вимог про стягнення 5618,86 грн за послуги з постачання теплової енергії за період з 01.10.2016 по 01.07.2017 у зв`язку з пропуском трирічного строку позовної давності, відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості у сумі 57121,16 грн (у тому числі за послуги теплопостачання, абонентську плату, інфляційні втрати та 3 % річних) у зв`язку з пропуском позивачем присічного строку, встановленого статтею 1281 ЦК України для пред`явлення вимог до спадкоємця та визнає позовні вимоги у частині стягнення 5384,94 грн за період з 01.12.2024 по 31.10.2025 та просить стягнути з неї судовий збір у розмірі 208,11 грн, що становить 8,62 % від сплаченої позивачем суми судового збору, посилаючись на те, що позивач звернувся до суду з пропуском строку позовної давності, так, заборгованість за комунальні послуги нараховується щомісячно, а тому право вимоги щодо кожного окремого платежу виникає після його несплати. Оскільки позов подано у грудні 2025 року, вимоги щодо платежів, які виникли у 2016–2017 роках, заявлені зі значним пропуском встановленого строку для звернення до суду. Разом із тим відповідачка враховує, що у період дії карантину, запровадженого у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби, а також під час дії воєнного стану перебіг строків позовної давності був продовжений. Фактично обчислення таких строків було призупинене з квітня 2020 року до вересня 2025 року, після чого їх перебіг відновився. Однак навіть з урахуванням зазначених обставин вимоги позивача щодо платежів за період з 01.10.2016 по 01.07.2017 заявлені поза межами встановленого строку, а тому не підлягають задоволенню. Крім того, відповідачка просить відмовити у задоволенні вимог про стягнення з неї заборгованості у сумі 57121,16 грн, посилаючись на те, що право власності на спірну квартиру вона набула у порядку спадкування 09.12.2024 на підставі свідоцтва про право на спадщину. На момент набуття нею права власності за квартирою вже існувала заборгованість за попередні періоди, однак позивач не пред`явив до неї як до спадкоємиці вимогу про погашення боргу у встановлений строк після прийняття спадщини. Матеріали справи не містять доказів того, що позивач звертався з письмовою вимогою безпосередньо до спадкоємиці або через нотаріуса у відповідний період. Водночас із матеріалів справи вбачається, що позивач здійснював дії щодо отримання інформації про об`єкт нерухомості та його власника, зокрема звертався до органу місцевого самоврядування та надалі отримав інформаційну довідку з державного реєстру прав. Це свідчить про те, що позивач мав можливість дізнатися про прийняття спадщини та зміну власника об`єкта нерухомості значно раніше. За таких обставин відповідачка вважає, що позивач пропустив строк для пред`явлення вимог до спадкоємиці, що позбавляє його права вимагати стягнення заборгованості, яка виникла до моменту набуття нею права власності. Разом з тим відповідачка визнає позовні вимоги у частині стягнення заборгованості за період з 01.12.2024 по 31.10.2025 у сумі 5384,94 грн та не заперечує проти їх задоволення.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, 05.12.2025 судом було направлено звернення до відповідного органу реєстрації щодо місця перебування (проживання) відповідачки та 15.12.2025 отримано відповідь.
Згідно ухвали суду від 19.12.2025 позовну заяву було залишено без руху та 22.12.2025 представником позивача усунуто недоліки. 
Ухвалою суду від 30.12.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 04.02.2026, яке було відкладено за клопотанням відповідачки на 11.03.2026 та було здійснено перехід до стадії ухвалення судового рішення, проголошення якого в цьому судовому засіданні призначено на 13.03.2026.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, у якій просить здійснити розгляд справи без його участі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, у якій зазначила, що позовні вимоги визнає частково, просить розгляд справи проводити за її відсутності.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 09.12.2024 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А., р. № 2602 (а.с. 17-18).
Особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 відкритий на ім`я – ОСОБА_1 
КП «Харківські теплові мережі» як теплопостачальна організація надає послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води мешканцям багатоквартирних будинків м. Харкова, керуючись Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами надання послуги з постачання теплової енергії, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 р. № 830, Правилами надання послуги з постачання гарячої води, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1182.
З 1 грудня 2021 року на підставі частини 5 статті 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-УІІІ у багатоквартирних будинках набрали чинності індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії та індивідуальний договір про надання послуги з постачання гарячої води, які є публічними договорами приєднання та опубліковані на офіційному сайті КП «Харківські теплові мережі» в мережі Інтернет www.hts.kharkov.ua 31 жовтня 2021 року (далі - Індивідуальні договори).
Відповідно до п. 4 Індивідуальних договорів фактом приєднання споживача до умов договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надану послугу, факт отримання послуги.
Згідно з п. 5 Індивідуальних договорів Виконавець зобов`язується надавати споживачу послугу відповідної якості, а споживач зобов`язується своєчасно та в повному обсязі оплачувати надану послугу.
Розрахунковим періодом відповідно до п. 32 Індивідуальних договорів є календарний місяць.
Згідно з п. 34 Індивідуальних договорів споживач здійснює оплату щомісяця не пізніше останнього числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, що є граничним строком внесення плати за спожиту послугу.
Пунктами 51, 52 Індивідуальних договорів передбачено, що договір набирає чинності з моменту акцептування його споживачем, але не раніше ніж через 30 днів з моменту опублікування і діє протягом одного року з дати набрання чинності (п. 51). Якщо за один місяць до закінчення строку дії договору жодна із сторін не повідомить письмово іншій стороні про відмову від договору, договір вважається продовженим на черговий однорічний період (п. 52).
За приписами частини 5 статті 13 Закону № 2189 плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України.
З 1 липня 2022 року набрали чинності публічний договір з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньо-будинкових систем теплопостачання багатоквартирних будинків житлового фонду комунальної та інших форм власності та публічний договір з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньо-будинкових систем гарячого водопостачання багатоквартирних будинків житлового фонду комунальної та інших форм власності, які опубліковані на офіційному сайті КП “Харківські теплові мережі” в мережі Інтернет www.hts.kharkov.ua 01 червня 2022 року (далі - Публічні договори). 
Зазначені договори укладені з урахуванням ст. 11, 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України.
Згідно з п. 2 Публічних договорів договір вважається укладеним між виконавцем та споживачами багатоквартирного будинку через 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті виконавця (https://www.hts.kharkov.ua ), якщо протягом цього періоду власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, не повідомили виконавця про свою відмову від укладення договору.
Відповідно до п. 4 зазначених договорів фактом приєднання споживача до умов договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надану послугу, факт отримання послуги.
Відповідно до п. 5 Публічних договорів виконавець зобов`язується надати споживачу послуги з технічного (у тому числі аварійного) обслуговування та поточного ремонту внутрішньо-будинкових систем теплопостачання, постачання гарячої води, а споживач зобов`язується своєчасно і в повному обсязі оплатити виконавцю надані послуги за затвердженою вартістю в строки та умовах, визначених цим договором.
Пунктами 13, 14, 15 Публічних договорів передбачено, що розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць (п. 13). Плата за послугу включається до єдиного рахунку на оплату послуг з постачання теплової енергії та постачання гарячої води (п. 14).
Споживач здійснює оплату щомісяця не пізніше останнього числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, що є граничним строком внесення плати за отримані послуги (п. 15).
Згідно з пунктами 30, 31 Публічних договорів договір набирає чинності з моменту акцептування його споживачем, але не раніше ніж через 30 днів з моменту опублікування і діє протягом одного року з дати набрання чинності (п. 30). Якщо за один місяць до закінчення строку дії цього договору жодна із сторін не повідомить письмово іншій стороні про відмову від договору, цей договір вважається продовженим на черговий однорічний термін (п. 31).
За приписами статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
Відповідно до частин 1, 3, 4 статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.
Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном, власність зобов`язує.
Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до розрахунку заборгованості за нарахування та оплату за послуги з теплопостачання, з урахуванням періоду платежу, сума заборгованості за період з 01.10.2016 по 31.10.2025 становить 58664,89 грн (а.с. 12-13).
Як убачається з відомостей про нарахування та оплату за абонентське обслуговування по послузі з постачання теплової енергії, по послузі з постачання гарячої води за період з 01.04.2022 по 31.10.2025 становить 1231,04 грн (а.с. 14).
Щодо вимог до спадкоємців боржника та строк їх пред`явлення кредитором, суд зазначає таке.
Зі смертю боржника зобов`язання з повернення боргу включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог врегульовані статтями 1281 і 1282 ЦК України.
Згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Таким чином, правовідносини, що виникли між кредитором та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникають між кредитодавцем і спадкоємцями боржника, та вирішуються у порядку, визначеному статтею 1282 ЦК України.
Спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги (стаття 1281 у редакції закону, чинній на час відкриття спадщини) (див., зокрема, постанову Верховного Суду від 26 листопада 2025 року у справі № 947/39753/21 (провадження № 61-7046св23)).
Положення статті 1281 ЦК України, а саме пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців урегульовує преклюзивний такий строк і не є строком позовної давності, передбаченим статтею 267 ЦК України (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц (провадження № 14-53цс18).
Відповідно до частин другої і третьої статті 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Зазначене узгоджується з висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2024 року у справі № 638/1046/14-ц (провадження № 14-12цс24).
Отже, КП «ХТМ» фактично дізнався про одержання ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину з моменту формування інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав №438571260 – 07.08.2025 (а.с. 17-18).
Відповідно, початок шестимісячного строку для пред`явлення вимог до спадкоємця необхідно рахувати з 08.08.2025, відтак, шестимісячний строк для пред`явлення вимог КП «ХТМ» спливає 08.02.2026, а до суду позивач звернувся 05.12.2025.
Пропуск строку можна констатувати лише у випадку наявності доказів, що кредитор міг об`єктивно дізнатися про спадкоємця раніше 07.08.2025, але таких доказів суду не надано. 
Щодо пропуску позивачем строку позовної давності при зверненні до суду із вимогою щодо стягнення боргу за комунальні послуги, суд зазначає таке.
Відповідно до ст. 257, п. 4 ст. 267 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» 540-IX від 30 березня 2020 року розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено, зокрема п. 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями257,258,362,559,681,728,786,1293цьогоКодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний Закон набрав законної сили з 02 квітня 2020 року.
Встановлений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2» в Україні карантин діяв з 12.03.2020 року до 30.06.2023 року.
Таким чином, строк позовної давності було продовжено на весь період дії карантину.
Крім того, відповідно до п.19 Розділу «Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
У зв`язку з викладеним, починаючи з дня набрання чинності Законом України від 30.03.2020 № 540-IX, тобто з 02.04.2020 року, діє положення про продовження строків позовної давності на період дії карантину та воєнного стану в Україні.
Враховуючи викладене, стягненню підлягає заборгованість за послуги з теплопостачання у розмірі 53089,12 грн в межах строку позовної давності за період з 01.04.2017 по 31.10.2025.
Крім того, відповідно до розрахунку інфляційних втрат та 3% річних за послуги з постачання теплової енергії та гарячої води за період з 03.2019 по 11.2021 становить 2600,20 грн, з яких: інфляційні втрати в сумі 1878,90 грн та 3% річних в сумі 731,30 грн, які нараховані до 24 лютого 2022 року (а.с. 15).
Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню частково в сумі 56930,36 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги КП «ХТМ» підлягають задоволенню частково, в розмірі 91,08 %, то розмір сплаченого ними судового збору при зверненні до суду (2422,40 грн) з цим позовом підлягає стягненню з відповідачки на його користь пропорційно задоволеним вимогам, а саме в розмірі 2206,32 грн та витрати за отримання відомостей з Держреєстру речових прав, сплаченого в розмірі 80,00 грн, підлягає стягненню з відповідачки на його користь пропорційно задоволеним вимогам, а саме в розмірі 72,86 грн.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позовні вимоги Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за послуги з постачання теплової енергії в сумі 56930,36 грн (п`ятдесят шість тисяч дев`ятсот тридцять гривень 36 копійок).
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2206,32 грн (дві тисячі двісті шість гривень 32 копійки) та витрати за отримання відомостей з Держреєстру речових прав у розмірі 72,86 грн (сімдесят дві гривні 86 копійок).
Надіслати представнику позивача копію судового рішення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а відповідачці - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне найменування (ім`я) сторін:
позивач: Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», код ЄДРПОУ 31557119, місцезнаходження: 61037, м. Харків вул. Мефодіївська, 11.
відповідачка:  ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя І. М. Нечипоренко