Справа № 202/8265/25
Провадження № 2/202/925/2026

РІШЕННЯ
Іменем України

06 квітня 2026 року Індустріальний районний суд міста Дніпра в складі:
головуючого - судді Мачуського О.М.,
за участю секретаря судового засідання Карасьової Г.І.,
представника позивача – адвоката Климася Ю.І. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи: Шоста Дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:
27 серпня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпра з позовом до Дніпровської міської ради, треті особи: Шоста Дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_3 , 1964 року народження. Після його смерті залишилась спадщина – 1/4 частка квартири АДРЕСА_1 .
З метою оформлення спадщини у квітні 2021 р. позивач звернувся до нотаріуса, однак йому було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. 
Позивач вважає, що пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки батько позивача - ОСОБА_4 з 14.01.2003 року виїхав проживати на свою батьківщину - у Могилівську область,Республіки Білорусь. Більше на територію України він не повертався. Про ту обставину, що батько помер, позивач дізнався від його родичів у 2019 році, після чого намагався отримати свідоцтво про його смерть.
Лише 06.07.2019 року було видано повторне свідоцтво про смерть батька, яке Позивач отримав в органах реєстрації актів цивільного стану в Україні після тривалої переписки.
Під час оформлення спадщини після бабусі ОСОБА_5 05.07.2021 року, Позивач ознайомився з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.09.2009 року, та дізнався про те, що також є власником частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 , та з`ясував, що його померлий батько також був власником частки вказаної квартири.
Враховуючи наведене, позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою судді Індустріального районного суду міста Дніпра від 28 серпня 2025 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Витребувано від Шостої дніпровської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, належним чином завірену копію спадкової справи № 286/2021, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 17 грудня 2025 року закрито підготовче провадження.
Представник позивача – адвокат Климась Ю.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Зазначив, що Позивач не спілкувався з батьком. Лише у 2019 році йому стало відомо про його смерть на території Республіки Білорусь. В подальшому у 2021 році, після отримання спадщини після бабусі, Позивач дізнався про те, що за його покійним батьком також рахується частина квартири АДРЕСА_1 . Позивач звернувся до нотаріусу для оформлення спадщини, однак йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку звернення.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява представника ОСОБА_6 , згідно якої вона просить розглянути справу без її участі, ухвалити рішення на підставі наявних документів згідно чинного законодавства.
Суд, дослідивши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_1 .
На підставі Свідоцтва про право власності на житло від 09.09.1993 р., виданого Виконкомом Дніпропетровської міської ради народних депутатів згідно до розпорядження № И-1631, що зареєстровано в КП ДМБТІ в реєстрову книгу № 20п за реєстровим № 40, ОСОБА_4 був власником 1/4 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 . Позивач також є власником частки у вказаній квартирі.
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 06.07.2019 року Відділом. запису актів громадянського стану Осиповичського райвиконкому Могилівської області Республіки Білорусі, на підставі актового запису про смерть № 13 від 10.01.2017 року ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ..
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.04.2021 р. державного нотаріуса Шостої дніпровської державної нотаріальної контори Карлової Т.Г. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку на прийняття спадщини.
Згідно матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , з заявою про прийняття спадщини 14.04.2021 р. звернувся ОСОБА_1 ..
Згідно положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. 
При цьому, згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Часом відкриття спадщини, згідно ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Отже, станом на момент смерті ОСОБА_4 , право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Позивач не звертався особисто у встановлений строк з заявою про прийняття спадщини, а звернулась з відповідною заявою до державного нотаріуса у квітні 2021 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Позивач в обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька посилається на те, що батько мешкав в іншій державі та не спілкувався з ним, а також позивач до 2021 році не знав, що батьку належить частка у нерухомому майні. 
Суд приймає до уваги, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України був встановлений карантин, який діяв до 30.06.2023 р.
Також, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався Указами Президента України та діє й до теперішнього часу.
Суд враховує, що померлий інших спадкоємців не має, позивачу належить частка у квартирі, яка є спадковим майном. 
Враховуючи встановлені в ході судового розгляду обставини, позицію відповідача, суд вважає, що в даному випадку обставини, на які посилається позивач є достатніми для визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таке рішення буде відповідати принципу справедливості, та не порушить прав інших осіб. 
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи: Шоста Дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 263-265, 273, 354, 430 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи: Шоста Дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини – задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Мачуський