Справа № 194/132/26
Номер провадження № 2/194/546/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 квітня 2026 року м.Тернівка
Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді      Корягіна В.О.,
за участю секретаря судового засідання Клімової Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному провадженні цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
В С Т А Н О В И В:
Директор ТОВ «Юніт Капітал» Хлопкова М. звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 28.03.2025 року між ОСОБА_1 та ТОВ «ФК «Кредіплюс» було укладено кредитний договір №176916, який був підписаний електронним підписом позичальника та надісланий на номер мобільного телефону відповідача. 16.04.2025 року між ТОВ «ФК «Кредіплюс» та ТОВ «Юніт Капітал», було укладено договір факторингу №16042025, у відповідності до якого кредитор відступив позивачу право вимоги до відповідача. Відповідно до реєстру прав вимог №4 до договору факторингу ТОВ «Юніт Капітал» набуло право грошової вимоги до відповідача за кредитним договором №176916, а саме набуло право грошової вимоги до відповідача в сумі 21205,64 грн., з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн., заборгованість за штрафними санкціями – 800,00 грн. Стверджує, що позивачем по вищезазначеному договору не нараховувалися жодні штрафні санкції. Відповідач не виконав умов договору, тому ТОВ ФК «Юніт Капітал» вимушене звернутися до суду з відповідною позовною заявою. Просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №176916 від 28.03.2025 року у загальному розмірі 20405,64 грн. з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн., а також сплачений судовий збір у розмірі 2662,40 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 7000,00 грн.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просить розглядати справу без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, проте надав суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення, просить відмовити у стягненні витрат на правову допомогу, оскільки сума витрат є необґрунтованою та неспівмірною.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Так, в судовому засіданні встановлено, що 28.03.2025 року між ОСОБА_1 та ТОВ «ФК «Кредіплюс» було укладено кредитний договір №176916, який був підписаний електронним підписом позичальника за допомогою одноразового персонального ідентифікатора №61990ае2 та надісланий на номер мобільного телефону відповідача. Згідно умов кредитного договору ТОВ «ФК «Кредіплюс» надав ОСОБА_1 кредит у розмірі 20000,00 грн., на 275 днів,дата повернення якого 28.12.2025 року.
Згідно п. 2.1.1 Договору, Сума (загальний розмір) кредиту становить 20000,00 грн., що надається не пізніше наступного дня після укладення Договору в наступному порядку: у розмірі 16992,72 грн. для погашення заборгованості Позичальника за договором про споживчий кредит №165461 від 27.12.2024 укладеним з Кредитодавцем; у розмірі 7,28 грн. на № рахунку/картки Позичальника № НОМЕР_1 , у національній валюті (далі - рахунок Позичальника); у розмірі 3000,00 грн. шляхом погашення заборгованості Позичальника за комісією, нарахованою згідно п.2.5 індивідуальної частини.
Згідно п. 2.3 Договору, проценти за користування кредитом нараховуються за ставкою 0,10% річних. Тип процентної ставки – фіксована.
Згідно п. 2.4 Договору, знижений тариф комісії за управління та обслуговування кредиту складає 1,00 гривень. Стандартний (базовий) тариф комісії за управління та обслуговування кредиту складає 200,00 гривень. Розмір комісії за управління та обслуговування кредиту не може бути змінено. 
Згідно п. 2.5 Договору, комісія за надання кредиту складає 3 000,00 грн., що нараховується та підлягає сплаті одноразово в день укладення цього Договору за ставкою 15,00 % від загальної суми кредиту за рахунок власних коштів Позичальника або за рахунок кредиту, якщо це передбачено п.2.2.1. цієї індивідуальної частини. Розмір комісії за надання кредиту не може бути змінено.
Згідно п. 2.10 Договору, якщо Позичальник не сплатив/не повністю сплатив періодичний платіж в день настання дати його належної сплати, визначеної Графіком платежів, а також протягом 5 календарних днів після настання дати платежу, то на 6-й день від дати неналежної сплати Позичальник, якщо тільки він не звільнений від обов`язку сплачувати неустойку, згідно чинного законодавства, зобов`язаний сплатити на користь Кредитодавця штраф у розмірі 400,00 грн. (чотириста грн. 00 коп.) , а в подальшому починаючи з 7-го дня пеню в розмірі, що становить 40,00 грн. (сорок грн. 00 коп.) за кожний календарний день прострочення та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу. Сукупна сума неустойки (штраф, пеня) нарахована за порушення зобов`язань Позичальником не може перевищувати 50 відсотків від загальної суми кредиту одержаного Позичальником за цим Договором, а у випадку, якщо загальний розмір кредиту не перевищує розміру однієї мінімальної заробітної плати, сукупна сума неустойки не може перевищувати розміру подвійної суми, одержаної Позичальником за цим договором, і не може бути збільшена за домовленістю сторін. Вказана пеня розраховується по дату повного погашення простроченої заборгованості, включаючи день такого погашення або до досягнення максимально можливого розміру визначеного цим пунктом.
Згідно п. 5.3 Договору, приймаючи пропозицію Кредитодавця про укладання кредитного Договору Позичальник також погоджується з усіма додатками та невід`ємними частинами (у т.ч. Правилами, Паспортом споживчого кредиту та Графіком платежів) Договору в цілому.
Також, 28.03.2025 року між ОСОБА_1 та ТОВ «ФК «Кредіплюс» було підписано в електронному вигляді заяву на видачу кредиту №100792349, графік платежів та паспорт споживчого кредиту.
Згідно довідки про проведення взаємозаліку від 03.11.2025 року, ТОВ «ФК «Кредіплюс» на підтвердження факту проведення взаємозаліку зобов`язань між сторонами в межах виконання умов кредитного договору засвідчує, що відповідні операції були здійснені у встановленому порядку: кредитний договір №176916, дата кредитного договору 28.03.2025 року, сума кредиту 20000,00 грн., сума перерахована на погашення заборгованості за договором взаємозаліку 16992,72 грн., сума перерахування на картковий рахунок позичальника 7,28 грн., комісія 3000,00 грн., договір взаємозаліку 165461, дата договору взаємозаліку 27.12.2024 року.
Згідно з довідкою ТОВ «ФК «Кредіплюс» від 30.10.2025 року, 28.03.2025 року булоперераховано кошти на картку № НОМЕР_2 в розмірі 7,28 грн., номер транзакції 1581079031.
Також, згідно з листом АТ «Райффайзен Банк» від 27.03.2026 року та виписки по картковому рахунку ОСОБА_1 , 28.03.2025 року на картку відповідача № НОМЕР_3 було здійснено зарахування грошових коштів у сумі 7,28 грн.
16.04.2025 року між ТОВ «ФК «Кредіплюс» та ТОВ «Юніт Капітал», було укладено договір факторингу №16042025, у відповідності до якого кредитор відступив позивачу право вимоги до відповідача.
Згідно з платіжною інструкцією від 09.07.2025 року ТОВ «Юніт Капітал» сплатило ТОВ «ФК «Кредіплюс» грошові кошти за відступлення права вимоги згідно договору факторингу.
Відповідно до реєстру прав вимог №4 від 03.07.2025 року до договору факторингу №16042025 від 16.04.2025 року ТОВ «Юніт Капітал» набуло право грошової вимоги до відповідача за кредитним договором №176916 в сумі 21205,64 грн., з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн., заборгованість за штрафними санкціями – 800,00 грн. 
Згідно карти обліку виконання договору №176916, ОСОБА_1 належним чином не виконував умови договору, тому у нього перед ТОВ «ФК «Кредіплюс» утворилась заборгованість яка за період з 28.03.2025 року по 03.07.2025 року становить 21205,64 грн.
Згідно виписки з особового рахунку за Кредитним договором №176916 від 28.03.2025 року, заборгованість ОСОБА_1 перед ТОВ «Юніт Капітал» станом на 01.11.2025 року складає 21205,64 грн., з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн., заборгованість за штрафними санкціями – 800,00 грн.
03.11.2025 року ТОВ «Юніт Капітал» направило на адресу ОСОБА_1 досудову вимогу про погашення боргу за кредитним договором та повідомило про необхідність сплати боргу у сумі 21205,64 грн.
Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. 
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 
Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина першастатті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» № 675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних.
У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Відповідно до частини 3 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону).
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина 6 статті 11 вказаного Закону). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (частина 12 статті 11 Закону № 675-VIII).
За змістом статті 12 Закону України «Про електронну комерцію»,  якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Нормою статті 639 ЦК України передбачено, що якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Отже, між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору кредитного договору, який оформлений сторонами в електронній формі з використанням електронного підпису.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті 514 ЦК України).
Первісний кредитор у зобов`язанні відповідає перед новим кредитором за недійсність переданої йому вимоги, але не відповідає за невиконання боржником свого обов`язку, крім випадків, коли первісний кредитор поручився за боржника перед новим кредитором (частина перша статті 519 ЦК України).
Аналіз вказаних норм свідчить, що частина перша статті 514 ЦК України регулює відносини між первісним кредитором та новим кредитором. Дійсність вимоги (суб`єктивного права) означає належність первісному кредитору того чи іншого суб`єктивного права та відсутності законодавчих або договірних заборон (обмежень) на його відступлення. У разі, зокрема, коли право вимоги не виникло (наприклад у разі нікчемності чи недійсності договору) або яке припинене до моменту відступлення (зокрема, внаслідок платежу чи зарахування) чи існують законодавчі заборони (або обмеження), то така вимога не переходить від первісного до нового кредитора.
Тобто, відступлення права вимоги (цесія) в такому випадку не має розпорядчого ефекту. Проте, це не зумовлює недійсність договору між первісним кредитором та новим кредитором, тому що правовим наслідком відсутності критеріїв дійсності права вимоги є цивільно-правова відповідальність первісного кредитора перед новим кредитором.
Стосовно стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу суд приходить до наступного. 
Відповідно до договору №10/09/25-02 про надання правничої допомоги від 10.09.2025 року, між ТОВ «Юніт Капітал» та Адвокатським бюро «Соломко та партнери» укладено договір про надання правової допомоги. 
Згідно додаткової угоди №25770894475 до договору №10/09/25-02 про надання правничої допомоги від 10.09.2025 року, адвокатське бюро приймає на себе зобов`язання надавати юридичну допомогу по захисту прав та інтересів клієнта з питань, що відносяться до юрисдикції всіх судів по справі про стягнення заборгованості за кредитним договором №176916 від 28.03.2025 року позичальник ОСОБА_1 .
Відповідно акту прийому-передачі наданих послуг від 25.11.2025 року до договору №10/09/25-02 про надання правничої допомоги від 10.09.2025 року вартість послуг складає 7000,00 грн.
В Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 у справі №922/1964/21 викладена правова позиція, в якій зазначено, що учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права. У випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо.
Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України).
Відповідно до частини п`ятої статті 137 ЦПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.
Однак суд, враховує заявлене фактичне відповідачем клопотання про зменшення витрат на професійну правничу допомогу, а також враховує те, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із ціною позову та значенням справи для сторони, складністю справи та виконаними адвокатом роботами, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт. Тому вважає понесені представником позивача витрати на правничу допомогу неспівмірними, оскільки такі витрати не відповідають критерію реальності витрат, розумності їхнього розміру. Зважаючи на складність справи, обсяг наданої правової допомоги, кваліфікацію адвоката, суд вважає, що вони не вимагали від останнього значних зусиль та часу. 
Тож надавши оцінку доказам щодо понесених витрат позивачем на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку, що співмірним, розумним та необхідним у межах розгляду цієї справи є розмір судових витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 3000,00 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача до 3000,00 грн.
Таким чином, суд розглядаючи справу в межах позовних вимог, вважає за необхідне позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» про стягнення заборгованості за кредитним договором №176916 від 28.03.2025 року в розмірі 20405,64 грн. з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн., задовольнити.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд пропорційно до задоволеної частини позовних вимог стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2662,40 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.
Керуючись ст.ст. 512, 516, 526, 527, 530, 549, 610, 611, 628, 629, 634, 638, 1052, 1054 ЦК України, ст.ст. 19, 76, 77, 81, 131, 141, 247, 256, 280, 281 ЦПК України, суд –
У Х В А Л И В:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал», код ЄДРПОУ 43541163, місцезнаходження - 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, офіс 333, заборгованість за кредитним договором №176916 від 28.03.2025 року в розмірі 20405,64 грн., з яких: заборгованість по тілу кредиту – 20000,00 грн., заборгованість за несплаченими відсотками – 4,64 грн., заборгованість по комісії – 401,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал», код ЄДРПОУ 43541163, місцезнаходження - 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, офіс 333, судовий збір у сумі 2662,40 грн. 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал», код ЄДРПОУ 43541163, місцезнаходження - 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, офіс 333, витрати на професійну правничу допомогу у сумі 3000,00 грн. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повне судове рішення складено 09 квітня 2026 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін