Справа № 204/6397/25 
Провадження № 2/204/379/26 р. 

ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2026 року Чечелівський районний суд м. Дніпра в складі:
головуючого судді Самсонової В.В.
за участю секретаря Зайченко О.В.
за участю представника відповідача ОСОБА_1 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом  ОСОБА_2 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Третя Дніпровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2025 року позивач звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просить визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 протягом 1 (одного) місяця з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав на те, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті свого батька, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті батька позивач та його брат, ОСОБА_3 , успадкували по 1/2 частині житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Це підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 19.07.2013 року. ІНФОРМАЦІЯ_2 брат позивача - ОСОБА_3 — помер. Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому 1/2 частину вказаного вище будинку. Позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки був необізнаний про його смерть. Позивач не проживав разом із братом і тривалий час не підтримував із ним родинних відносин. Про смерть брата позивач дізнався лише в лютому 2025 року випадково від сусідів померлого. Відразу після отримання інформації, 24 лютого 2025 року, позивач звернувся до Третьої державної нотаріальної контори, проте йому було відмовлено через пропуск строку. Позивачу не відомо про інших осіб, які б претендували на спадщину.
Не погодивши із позовними вимогами, відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне. Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 заведена у 2021 року, проте інформація стосовно того за заявою кого це здійснено у позовній заяві не міститься. Додатково слід зазначити, що після встановлення осіб, які звернулись за заведення спадкової справи шляхом подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , таких осіб слід залучити до участі у справі, оскільки рішення стосується їх прав та обов`язків. Безпосередньо сам позивач з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 звернувся ІНФОРМАЦІЯ_3 (тобто минуло близько 7 років з часу смерті спадкодавця). В обґрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що вони з братом не спілкувались, родинні зв`язки не підтримували, а про його смерть він дізнався випадково у лютому 2025 від сусідів покійного. Узагальнюючи вищевикладене та зважаючи, що у позовній заяві не міститься будь-якої інформації щодо поважності причин не звернення позивача у строки визначені законодавством до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , відсутні правові підстави для задоволення позовної заяви. Окрім того, необхідно зазначити, що для поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини, який встановлений законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску такого перешкоджали особі вчасно подати відповідну заяву. Позивачем не зазначено жодних причин, щоб унеможливлювали звернутись у передбачений законодавством термін до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивачем не наведено та доведено належними та допустимими доказами, що були наявні поважні підстави, які перешкоджати йому дотриматись вимог законодавства, а саме стали перешкодою для дотримання шестимісячного строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, раніше представник надав заяву відповідно до якої просив розгляд справи проводити без їх участі, позов підтримав в повному обсязі. 
Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. 
Вислухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити, з наступних підстав.
Позивач є братом ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 77).
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 74). 
30 березня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_3 . Однак, у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини, державним нотаріусом Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Л.А. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Аналогічні висновки сформульовано Верховним Судом України у постановах: від 04 листопада 2015 року 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Проте позивачем не надано докази щодо неможливості подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що йому не було відомо про настання смерті спадкодавця ОСОБА_3 . В матеріалах справи взагалі відсутні будь-які докази, що підтверджували б те, що позивач не знав про смерть ОСОБА_3 , який помер аж ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Суд встановив, що позивач звернувся із цим позовом у червні 2025 року, тобто за спливом більше шести років з дня смерті спадкодавця.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки позивач не довів наявність непереборних перешкод, які впливали протягом тривалого часу на можливість подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1220-1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76-82, 89, 128, 141, 223, 229, 247, 258-259, 263-265, 273, 280-284, 352, 354-355, 430 ЦПК України, суд,-
В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви  ОСОБА_2 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Третя Дніпровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, суд вважає необхідним зазначити у резолютивній частині рішення наступні дані:
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;
Дніпровська міська рада, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, буд. 75;
Третя Дніпровська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 22-а.

Суддя В.В. Самсонова