П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/23304/24	

Перша інстанція: суддя Юхтенко Л.Р.,
повний текст судового рішення
складено 20.05.2025, м. Одеса
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Димерлія О.О.,
суддів – Шляхтицького О.І., Лук`янчук О.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 у справі №420/23304/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару
У С Т А Н О В И В:
24.07.2024 товариство з обмеженою відповідальністю «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000103/2 від 12.04.2024.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з метою визначення митної вартості товару за першим методом декларантом до митного органу надано повний пакет документів, перелік яких наведено у статті 53 Митного кодексу України. Такі документи не містять розбіжностей, а тому в митного органу не було правових підстав для витребування додаткових документів. Однак, контролюючим органом прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000103/2 від 12.04.2024.
Відповідач із позовними вимогами не погоджується з підстав викладених у відзиві на позовну заяву вказуючи про те, що в документах, які подано декларантом до контролюючого органу з метою підтвердження митної вартості, містяться розбіжності, надані ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари. Означене зумовило необхідність витребування додаткових документів. Натомість, декларантом виявлених розбіжностей усунуто не було, що власне й слугувало підставою для коригування митної вартості товару за резервним методом. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 у справі №420/23304/24 позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» задоволено в повному обсязі.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив із того, що декларантом подано усі документи, які надавали митному органу можливість визначити митну вартість товару за першим методом. Такі документи підтверджують числове значення митної вартості та не містять розбіжностей. Також, окружним адміністративним судом зазначено, що неведені суб`єктом владних повноважень в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000103/2 від 12.04.2024 обґрунтування спростовуються поданими декларантом до митного органу документами.
Не погодившись із вищеозначеним рішенням суду першої інстанції митним органом подано апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на не повне з`ясування окружним адміністративним судом обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування апеляційної скарги Хмельницька митниця зазначає, що в документах, які подано декларантом до контролюючого органу з метою підтвердження митної вартості, містяться розбіжності, надані ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари. Означене зумовило необхідність витребування додаткових документів. Натомість, декларантом виявлених розбіжностей усунуто не було, що власне й слугувало підставою для коригування митної вартості товару за резервним методом.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного митного законодавства, судом апеляційної інстанції установлено наступне. 
Зокрема, колегією суддів з`ясовано, що між ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» (покупець) та KIMYA SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI (продавець) 15.02.2024 укладено контракт № ЕК-15022024, відповідно до умов якого продавець зобов`язується поставити товар, а покупець прийняти та оплатити товар, на умовах передбачених цим контрактом. Найменування, ціни та асортимент товару вказуються в інвойсах до кожної конкретної поставки та є невід`ємною частиною цього контракту (п. 1.1 контракту).
Продавець продає, а покупець купує товари турецького походження на умовах FCA, Стамбул згідно Інкотермс 2020 або інші умови відповідно до інвойсів, доданих до цього контракту і які є його невід`ємною частиною (п. 1.2 контракту).
Ціни встановлені в доларах США і розуміються як FCA, Стамбул згідно Інкотермс 2020, включаючи вартість упаковки, маркування а також податки, мита, збори та витрати на виконання формальностей, що стягуються на території країни продавця у зв`язку з виконання цього контракту (п. 2.3 контракту).
Продавець при відвантаженні товару надає покупцю такі документи: інвойс, пакувальний лист, експортна декларація, фото вмісту, сертифікати якості (англійська мова), технічна документація (англійська), інструкція з використання (англійська мова) (п. 2.6 контракту).
Умови платежу: передоплата у розмірі 40% від загальної вартості товару, зазначеної в інвойсі, яка є невід`ємною частиною цього контракту, оплачується покупцем не пізніше ніж за 5 банківських днів з дати виставлення інвойсу, виставленого продавцем (п. 4.1.1), решта 60% від загальної вартості товару, зазначеної в інвойсі, яка є невід`ємною частиною цього контракту, сплачується покупцем не пізніше 5 банківських днів з дати отримання повідомлення покупцем від продавця про готовність товару до відвантаження товару відповідно до п. 2.7 цього контракту виходячи з розрахунку, виставленого продавцем (п. 4.1.2).
Відповідно до інвойсу № EKS2024000004369 від 05.04.2024 узгоджено поставку товару на суму 17304 доларів США 82 центи. Умови поставки – FCA Стамбул. Умови оплати – 100% передоплата.
На виконання умов вищевказаного контракту від 15.02.2024 № ЕК-15022024 компанією KIMYA SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI (продавець) на адресу ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» поставлено наступний товар, а саме: 
- мийні засоби та засоби для чищення на основі поверхнево-активних речовин, розфасовані для роздрібної торгівлі, в упаковці, що не містить озоноруйнуючих речовин (не в аерозольній упаковці): пральний порошок KALYON POWDER DETERGE NT LAV EN D ER&MAGNOL IA / 3 KG*6 (арт.MT00.1100), кількість 360 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGE NT LOVELY / 3 KG*6 (арт. MT00.1101), кількість 360 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT MOUNTAIN BREEZE / 3 KG*6 (арт. MT00.1 102), кількість 360 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT GOLD / 3 KG*6 (арт. MT00.1103), кількість 360 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT LAV EN D ER&MAGNOL IA / 6 KG*1 (арт. MT00.1125), кількість 90 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT LOVELY / 6 KG*1 (арт. MT00.1126), кількість 90 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT MOUNTAIN BREEZE / 6 KG*1 (арт. MT00.1 127), кількість 90 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT GOLD / 6 KG*1 (арт. MT00.1128), кількість 90 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT LAV EN D ER&MAGNOL IA / 9 KG*1 (арт. MT00.1145), кількість 40 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT LOVELY / 9 KG*1 (арт. MT00.1146), кількість 40 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT MOUNTAIN BREEZE / 9 KG*1 (арт. MT00.1 147), кількість 40 шт.; пральний порошок KALYON POWDER DETERGENT GOLD / 9 KG*1 (арт. MT00.1148), кількість 40 шт.; засіб для видалення іржі та вапна KALYON RUST AND LIME REMOVER / 1 KG*12 (арт. MT00.4011), кількість 576 шт.; блок для унітазу KALYON ACTIVE BLOCK PINE / 57 GR*12 (арт. MT00.6010), кількість 120 шт.; блок для унітазу KALYON ACTIVE BLOCK LEMON / 57 GR*12 (арт. MT00.6011), кількість 120 шт.; блок для унітазу KALYON ACTIVE BLOCK LAVENDER / 57 GR*12 (арт. MT00.6012), кількість 120 шт.; капсули для посудомийних машин KALYON DISHWASHER TAB WITH-DOYPACK 15 PCS / 300 GR*12 (арт. MM00.1050-T), кількість 60 шт.; капсули для посудомийних машин KALYON DISHWASHER TAB WITHDOYPACK 30 PCS / 600 GR*12 (арт. MM00.1051-T), кількість 120 шт.; ополіскувач для посудомийних машин KALYON DISHWASHER RINSE AID LEMON / 500 ML* 12 (арт. MM00.1123), кількість 480 шт.; засіб для чистки посудомийних машин KALYON DISHWASHER CLEANER/ 250 ML*12 (арт. MM00.1125), кількість 36 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER ORCHID & BLOSSOM / 750 ML*12 (арт . MM00.2031), кількість 540 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER LAVENDER & MANGOLIA / 750 ML*12 ( арт. MM00.2032), кількість 540 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER BLOSSOM WHITE / 750 ML*12 (арт. M M00.2033), кількість 540 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER LILIUM AND LOTUS / 750 ML*12 (арт . MM00.2034), кількість 540 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER ORCHID & BLOSSOM / 1500 ML*9 (арт . MM00.2041), кількість 108 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER LAVENDER & MAGNOLIA / 1500 ML*9 ( арт. MM00.2042), кількість 108 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER BLOSSOM WHITE / 1500 ML*9 (арт. M M00.2043), кількість 108 шт.; пом`якшувач для прання KALYON EXTRA SOFTENER LILIUM AND LOTUS / 1500 ML*9 (арт . MM00.2044), кількість 108 шт.; пом`якшувач для прання KALYON LUXURY SOFTENER PARFUME COLLECTIONMAGIC TOUCH / 1500 ML*9 (арт. MM00.2048), кількість 432 шт.; пом`якшувач для прання KALYON LUXURY SOFTENER PARFUME COLLECTION-DREAMLIKE/ 15 00 ML*9 (арт. MM00.2049), кількість 432 шт.; рідкий засіб для прання KALYON LIQUID LAUNDRY DETERGENT WHITE /1500 ML*9 (арт. MM00.2051), кількість 117 шт.; рідкий засіб для прання KALYON LIQUID LAUNDRY DETERGENT COLOR /1500 ML*9 (арт. MM00.2052), кількість 117 шт.; рідкий засіб для прання KALYON LIQUID LAUNDRY DETERGENT COLOR /3 LT*4 (арт. MM 00.2086), кількість 192 шт.; універсальний засіб для чищення поверхонь KALYON ALL PURPOSE CLEANER SURFACE G ARDEN / 1 LT*12 (арт. MM00.3006), кількість 180 шт.; універсальний засіб для чищення поверхонь KALYON ALL PURPOSE CLEANER SURFACE L AVENDER / 1 LT*12 (арт. MM00.3007), кількість 180 шт.; універсальний засіб для чищення поверхонь KALYON ALL PURPOSE CLEANER SURFACE Y ELLOW ROSES / 1 LT*12 (арт. MM00.3008), кількість 180 шт.; універсальний засіб для чищення поверхонь KALYON ALL PURPOSE CLEANER SURFACE W HITE FLOWERS / 1 LT*12 (арт. MM00.3009), кількість 180 шт.; засіб для чистки унітазу KALYON ULTRA HYGIENE BLEACH SUMMER SUN / 750 ML*12 (а рт. MM00.4022), кількість 360 шт.; засіб для чистки унітазу KALYON ULTRA HYGIENE BLEACH SPRING BREEZE / 750 ML*12 (арт. MM00.4023), кількість 360 шт.; спрей для очищення кухні KALYON KITCHEN SPRAY / 750 ML*12 (арт. MM00.6010), кількість 360 шт.; спрей для очищення кухні KALYON KITCHEN SPRAY LEMON / 750 ML*12 (арт. MM00.601 1), кількість 360 шт.; спрей для очищення ванни KALYON BATH SPRAY / 750 ML*12 (арт. MM00.6015), кількість 360 шт.; засіб для виведення плям KALYON STAIN REMOVER 750 ML*12 (арт. MM00.6020), кіль кість 96 шт.; засіб для чистки вікон KALYON GLASS CLEANER APPLE / 750 ML*12 (арт. MM00.6030) , кількість 360 шт.; засіб для чистки вікон KALYON GLASS CLEANER AMMONIA / 750 ML*12 (арт. MM00.603 1), кількість 360 шт.; засіб для чистки вікон KALYON WINDOW CLEANER SILICONE / 750 ML*12 (арт. MM00.6 035), кількість 360 шт.; гель для прочистки каналізаційних труб KALYON DRAIN OPENER GEL / 1000ML*12 (ар т. MM00.7011), кількість 360 шт.; гель для прочистки каналізаційних труб KALYON DRAIN OPENER /140 GR*24 (арт. MM 00.7012), кількість 1.344 шт. Країна виробництва TR;
- неткані матеріали, просочені милом для гігієнічних цілей, розфасовані для роз дрібної торгівлі, в упаковці що не містить озоноруйнуючих речовин (не в аерозоль ній упаковці): вологі серветки HUGVA EXOTIC GLOW WET WIPES OUD 120 PCS 18x14)/*12 (арт. MM11. 2600), кількість 384 шт.; вологі серветки HUGVA LUXURY WET WIPES MAGIC TOUCH 120 PCS (18x14)/*12 M11.2605), кількість 384 шт.; вологі серветки HUGVA LUXURY WET WIPES DREAM LIKE 120 PCS (18x14)/*12 (арт. MM 11.2606), кількість 384 шт.; вологі серветки HUGVA LUXURY WET WIPES MIDNIGHT 120 PCS(18x14)/*12 (арт. MM11. 2607), кількість 384 шт. Країна виробництва TR;
- засоби для догляду за волоссям, не в аерозольній упаковці, шампуні: шампунь проти лупи HUGVA ELIXIR SHAMPO O ANTI DANDRUFF / 600 ML*12 (арт. MM11.2 001), кількість 120 шт.; шампунь для фарбованого волосся HUGVA ELIXIR SHAMPOO FOR COLORED HAIR / 600 ML *12 (арт. MM11.2002), кількість 120 шт.; шампунь HUGVA ELIXIR SHAMPOO FOR NORMA L HAIR / 600 ML*12 (арт. MM11.2003) кількість 120 шт. Країна виробництва TR;
- засоби для миття шкіри, у вигляді рідини чи крему, розфасовані для роздрібної торгівлі, не в аерозольній упаковці, з в вмістом поверхнево-активних речовин: гель для душу HUGVA SHOWER GEL RED FRU ITS / 500 ML*12 (арт. MM11.2110), кількість 120 шт.; гель для душу HUGVA SHOWER GEL COCONUT & MANGO / 500 ML*12 (арт. MM11.2111), кількість 120 шт.; гель для душу HUGVA SHOWER GEL BLACKCU RRANT&BEARBERRY/ 500 ML*12 (арт. MM11.2112), кількість 120 шт. Країна виробництва TR;
- мило в інших формах, розфасоване для роздрібної торгівлі, не в аерозольній упаковці, з в вмістом поверхнево-активних речовин: пінка для миття рук HUGVA FOAMING HAND WASH BLUEBERRY / 500 ML*12 (арт. MM11.2 260), кількість 60 шт.; пінка для миття рук HUGVA FOAMING HAND WASH POMEGRANATE / 500 ML*12 (арт. MM11 .2261), кількість 60 шт.; пінка для миття рук HUGVA FOAMING HAND WASH LIME / 500 ML*12 (арт. MM11.2262), кількість 60 шт. Країна виробництва TR; 
- засоби, призначені для догляду за меблями, розфасовані для роздрібної торгівлі, в упаковці, що не містить озоноруйнуючих речовин, мають очищувальні властивості і залишають на поверхнях тонкий захисний шар: засіб для миття кухні KALYON WOOD CLEA NER SPREY PINE / 750 ML*12 (арт. MM00.30 55), кількість 120 шт. Країна виробництва TR;
- друкована рекламна продукція, товарні каталоги: каталог CATALOGUE NO COMMERCIAL VALUE (арт. P99.00026), кількість 100 шт. Країна виробництва TR;
- предмети для ароматизації або дезодорування повітря приміщень, освіжувачі повітря, не містять озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів, не в аерозольній упаковці: освіжувач для посудомийних машин KALYO N DISHWASHER FRESHENER / 6 ML*24 (арт. M M00.1126-T), кількість 432 шт. Країна виробництва TR.
З метою здійснення митного оформлення товарів, уповноваженою особою ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» до Хмельницької митниці подано митну декларацію №24UA400040010685U7 від 12.04.2024 у якій митну вартість товару декларантом визначено за ціною контракту.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації №24UA400040010685U7 від 12.04.2024 митної вартості товару та обраного методу її визначення уповноваженою особою ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» до контролюючого органу, разом з декларацією, подано наступні документи: контракт № EK-15022024 від 15.02.2024; інвойс № EKS2024000004369 від 05.04.2024; CMR від 05.04.2024; довідку про транспортно-експедиційні витрати №14 від 10.04.2024; платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах № 6 від 03.04.2024; платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах № 7 від 04.04.2024.
Під час перевірки документів, які подано декларантом на підтвердження митної вартості товару, фахівцями контролюючого органу установлено, що вони містять розбіжності, не підтверджують усі числові значення складових митної вартості, а заявлений рівень митної вартості ставить під сумнів задекларовану митну вартість, а саме: 
1) заявлена митна вартість товару №1 не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснюється митне оформлення ідентичних та подібних товарів на інших митницях Держмитслужби – 1,21 дол. США/кг; товару №3 не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби – 2.81 дол. США/кг; товару №6 не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби – 1.78 дол. США/кг; товару №7 не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби – 1,31 дол. США/кг; 
- оплату за товар здійснено до видачі інвойсу, що не відповідає умовам платежу визначеним у пункті 4.1 зовнішньоекономічного контракту; 
- до митного оформлення не подано документи, передбачені заявкою на перевезення, копію МД країни відправлення, передбачену контрактом - наявні розбіжності в частині митниці розмитнення вантажу, що впливає на вартість транспортування; 
- подані до митного оформлення документи не містять визначних частиною 10 статті 58 Митного кодексу України, числових значень: витрат навантаження та обробку оцінюваних товарів пов`язаних з доставкою товарів до місця ввезення товарів на митну територію України, визначених договором перевезення; попередньо декларантом самостійно застосовано резервний метод визначення митної вартості товарів, митне оформлення яких здійснювалось на іншій митниці Держмитслужби.
У зв`язку із встановленням митним органом означених розбіжностей, останнім на підставі вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України, було зобов`язано декларанта протягом 10-ти календарних днів надати додаткові документи, зокрема: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прайскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини; 4) копію МД країни відправлення.
Колегією суддів установлено, що декларант повідомив митний орган про надання вичерпного переліку наявних у нього документів для визначення митної вартості товарів за ціною договору (першим методом). 
За результатом розгляду питання щодо митного оформлення зазначеного у митних деклараціях товару Хмельницькою митницею прийнято оспорюване рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000103/2 від 12.04.2024.
Не погодившись із коригуванням митним органом заявленої декларантом у митних деклараціях митної вартості товару позивач за захистом прав, свобод та охоронюваних законом інтересів звернувся до суду з даним позовом. 
Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне. 
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини виникли у сфері митної справи і стосуються порядку визначення митної вартості товарів, правомірності рішення відповідача щодо коригування митної вартості товару, який імпортується на митну територію України.
Такі правовідносини урегульовано положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012р. №4495-VI (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 49 якого митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Відповідно до ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Отже, Митним кодексом України визначено вичерпний перелік документів, що подається декларантом до митного органу з метою підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Відповідно до ч.ч.3-5 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).
Частиною 2 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до ч.6 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно із частинами 1 та 2 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Згідно із ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів убачається, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.
Водночас, дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.
При цьому, законом чітко окреслено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів та відмови у митному оформленні, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.
Відтак, приписи вказаних норм права зобов`язують митний орган чітко зазначити обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі поданих декларантом документів та обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з даною обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти відповідні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Між тим, витребовувати контролюючий орган має лише ті документи, які надають змогу пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості та жодним чином не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом, саме, тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Так, за наслідком дослідження документів, які ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» подано до митного органу з метою визначення митної вартості товару за першим методом, колегією суддів установлено, що вони ідентифікують оцінюваний товар та містять об`єктивні і достовірні відомості, що піддавались обчисленню, а також обґрунтовують митну вартість товарів за ціною договору згідно із вимогами частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України.
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає про безпідставність наведених суб`єктом владних повноважень в оскаржуваному індивідуальному акті обґрунтувань стосовно неможливості визначення митної вартості товару за заявленим ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» у митних деклараціях методом, з огляду на таке. 
Стосовно тверджень митного органу про невідповідність заявленої митної вартості мінімальному рівню, за яким здійснюється митне оформлення ідентичних та подібних товарів на інших митницях Держмитслужби, колегія суддів зазначає таке.
Факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; Наведена обставина є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів.
Приписами ч.6 ст.53 Митного кодексу України передбачено, що задекларована митна вартість товарів повинна визначатися на основі достовірних документів, що підтверджують цю вартість. Однак, сама по собі різниця між заявленою митною вартістю і вартістю подібних товарів не є достатньою підставою для автоматичного витребування додаткових документів.
У разі сумнівів у достовірності заявленої митної вартості, митний орган може запропонувати декларанту подати додаткові документи, але лише за умови обґрунтованих підстав, передбачених статтею 54 Митного кодексу України. До таких підстав належать, наприклад, виявлення ознак недостовірності поданих документів, а не просто факт різниці у вартості.
Натомість, у досліджуваній ситуації митним органом про наявність вказаних ознак не зазначено, а судом апеляційної інстанції не установлено. 
До того ж, слід врахувати, що відповідно до абз.13 ст. 1 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" зовнішньоекономічний договір (контракт) домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.
Згідно ст. 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Отже, наявність в базі даних митного органу інформації про іншу ціну подібного товару не є беззаперечною підставою для коригування митної вартості товару, оскільки сторони договору вільні у праві самостійно встановлювати умови договору, зокрема, і ціну товару за якою здійснюється купівля/продаж товару.
Відносно доводу митного органу про те, що оплату за товар здійснено до видачі інвойсу, що не відповідає умовам платежу визначеним у пункті 4.1 зовнішньоекономічного контракту, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Так, з матеріалів справи вбачається, що за умовами зовнішньоекономічного контракту оплата за товар здійснюється таким чином: передоплата у розмірі 40% від загальної вартості товару, зазначеної в інвойсі, яка є невід`ємною частиною цього контракту, оплачується покупцем не пізніше ніж за 5 банківських днів з дати виставлення інвойсу, виставленого продавцем. (п. 4.1.1) решта 60% від загальної вартості товару, зазначеної в інвойсі, яка є невід`ємною частиною цього контракту, сплачується покупцем не пізніше 5 банківських днів з дати отримання повідомлення покупцем від продавця про готовність товару до відвантаження товару відповідно до п. 2.7 цього контракту виходячи з розрахунку, виставленого продавцем. (п. 4.1.2)
Відповідно до умов визначених в інвойсі № EKS2024000004369 від 05.04.2024 - умови оплати – 100% передоплата.
З матеріалів справи убачається, що згідно із платіжною інструкцією № 6 від 03.04.2024 покупцем сплачено продавцю 13600дол. США за товар передбачений контрактом ЕК-15022024 від 15.02.2024 та платіжною інструкцією № 7 від 04.04.2024 сплачено 3704дол. США 82 центи за товар передбачений контрактом ЕК-15022024 від 15.02.2024.
Колегія суддів зазначає, що суперечності у відомостях щодо умов оплати товару, самі по собі не є достатньою причиною для запиту додаткових документів. Митний орган має довести, що такі суперечності впливають на визначення митної вартості або свідчать про наявність недостовірних даних. Інакше це може розцінюватися як порушення прав декларанта.
У постанові від 17.04.2018 по справі № 815/329/17 Верховний Суд зазначив, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01.03.2023 по справі № 420/18880/21.
Важливо зазначити, що митні органи не можуть діяти вибірково або безпідставно витребовувати додаткові документи, адже це суперечить принципу законності і справедливості, передбаченому у законодавстві України.
Згідно із загальними положеннями статті 54 Митного кодексу України, митні органи можуть мати підстави для сумнівів у достовірності заявленої митної вартості лише в разі наявності обґрунтованих доказів, а не лише через формальні невідповідності чи технічні розбіжності.
Якщо сума коштів у платіжному дорученні не збігається з ціною, зазначеною в інших документах, це не обов`язково вказує на неправильне визначення митної вартості. Наприклад, така різниця може пояснюватися: авансовими платежами; частковою оплатою (передоплата, розстрочка); включенням до платіжного доручення витрат на доставку, страхування тощо, які не є частиною вартості товару; технічними деталями обробки платежів (наприклад, комісії банків).
Митні органи зобов`язані враховувати такі обставини та перевіряти достовірність митної вартості лише в межах обґрунтованих підстав. Формальна різниця між сумами, зазначеними в документах, не є автоматичною підставою для сумнівів, якщо вона не впливає на основні елементи формування митної вартості.
Апеляційний адміністративний суд вказує, що сплачену суму (17304дол США 82 центи) можливо ідентифікувати із поставкою товару вказаного в інвойсі, а отже здійснення оплати за товар раніше дати інвойса не є підставою для відхилення визначення митної вартості за основним методом.
При цьому, слід зауважити, що митним органом не доведено, яким чином відомості щодо дати оплати впливають на визначення складових митної вартості товару.
Стосовно не надання до митного органу митної декларації країни відправлення та документів, передбачених заявкою на перевезення, апеляційний адміністративний суд зазначає, що такі документи не є документами, які підтверджують митну вартість товару, а можуть підтверджувати таку вартість лише в випадках, визначених частиною 3 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Крім того, за приписами митного права, експортна декларація країни відправлення не є первинним документом, який прямо підтверджує митну вартість товару, оскільки вона формується відповідно до законодавства іншої держави і не є частиною комерційних документів декларанта.
Експортна декларація є інструментом митного оформлення в країні відправлення і призначена для підтвердження виконання експортних формальностей у цій країні. Її дані можуть використовуватися як додаткова інформація, але вона не є вирішальним або обов`язковим документом для визначення митної вартості в Україні.
Відповідальність декларанта поширюється на правильність та повноту відомостей, які він зазначає у митній декларації та підтверджує на підставі документів комерційного характеру (рахунків-фактур, договорів, платіжних документів тощо).
Декларант не зобов`язаний контролювати або гарантувати точність заповнення експортної декларації іншою стороною (наприклад, експортером у країні відправлення).
Згідно із ст.54 Митного кодексу України, митний орган може витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих підстав для сумнівів у достовірності або повноті заявлених даних. Сам факт відсутності або розбіжностей в експортній декларації країни відправлення не може автоматично викликати сумніви у визначенні митної вартості.
Колегія суддів вказує, що митним органом не зазначено про наявність конкретних фактів, визначених частиною третьою ст.53 Митного кодексу України, а тому посилання на неподання до митного оформлення декларації країни відправлення та її витребування не відповідає вимогам закону.
Сам по собі факт неподання документів не свідчить, що надані документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, тобто підстав, передбачених ч.3. ст. 53 Митного кодексу України для витребування документів.
Таким чином, досліджувані припущення митного органу є безпідставними. 
Щодо тверджень митного органу, що «подані до митного оформлення документи не містять визначних частиною 10 статті 58 Митного кодексу України числових значень: витрат навантаження та обробку оцінюваних товарів пов`язаних з доставкою товарів до місця ввезення товарів на митну територію України, визначених договором перевезення», суд апеляційної інстанції зазначає, що до митного оформлення було надано довідку про транспортно-експедиційні витрати №14 від 10.04.2024, видану ТОВ «ІМПОРТ СЕРВІС ЮГ», в якій вказано, що вартість транспортних витрат по перевезенню вантажу 19860,09 кг за маршрутом: м. Стамбул (Туреччина) – м. Одеса (Україна), для одержувача ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» автомобілем НОМЕР_1 /ВН7201XF, становить 77989грн, з них: м. Стамбул (Туреччина) – п/п Порубне-Сирет становить 48353грн. 18коп.; п/пПорубне-Сирет – м. Одеса (Україна) становить 29635грн. 82коп.
Отже, вказана довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Не є юридично спроможним твердження скаржника стосовно наявності розбіжностей в частині митниці розмитнення вантажу, що, на думку контролюючого органу, впливає на вартість транспортування, т.я. суб`єктом владних повноважень не конкретизовано в яких саме документах наявні такі розбіжності. 
Як установлено вище, транспортну складову митної вартості декларантом підтверджено. 
Отже, зазначені контролюючим органом припущення не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, відображених позивачем у митній декларації та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.
З урахування установлених фактичних обставин справи апеляційний адміністративний суд дійшов висновку, що подані декларантом документи містять усі відомості, які підтверджують задекларовану ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» митну вартість товару.
Натомість, суб`єктом владних повноважень не доведено, що подані декларантом для митного оформлення товару документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, як і не доведено неможливості визначення митної вартості за першим методом (за ціною договору).
Між тим, колегія суддів уважає необґрунтованими доводи скаржника стосовно спрацювання системи управління ризиками, оскільки вказане є підставою для контролюючого органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції і не може бути безумовною підставою для відмови в митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю. Різниця між митною вартістю товару, задекларованого особою та митною вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про заниження митної вартості декларантом і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Посилаючись на такі обставини контролюючий орган має довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України; митну вартість за відповідною вантажною митною декларацією не було відкориговано; рішення про коригування (якщо воно приймалося) не оскаржено до суду та не скасовано судом. 
Тоді як, матеріали справи таких доказів не містять.
Відтак, беручи до уваги вищевикладене, суд апеляційної інстанції уважає правильним висновок окружного адміністративного суду щодо протиправності та наявності законодавчо передбачених підстав для скасування спірного рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів UA400000/2024/000103/2 від 12.04.2024.
Відносно здійсненого окружним адміністративним судом розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу колегія суддів зауважує наступне.
Мотивуючи вимоги апеляційної скарги в такій частині митний орган зазначає, що в прохальній частині позову ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» не зазначено вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Як установлено судом апеляційної інстанції, звертаючись до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» наведено власні обґрунтування відносно наявності витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10000грн. та подано відповідні докази на підтвердження таких витрат. 
За наслідком здійснення розподілу судових витрат судом першої інстанції установлено, що співмірним та розумним розміром витрат на професійну правничу допомогу є 4000грн. 
Дослідивши матеріали справи, колегії суддів уважає, що присуджений судом першої інстанції до стягнення розмір витрат на професійну правничу допомогу в загальному розмірі 4000грн. відповідає складності справи та обсягу наданих послуг, а вартість правничої допомоги є співмірною до категорії складності справи та об`єктивно визначена окружним адміністративним судом. 
З урахуванням наведеного, апеляційний суд погоджується із мотивами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 у справі №420/23304/24 щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу та вважає їх правильними.
Між тим, колегія суддів відхиляє довід скаржника про те, що в прохальній частині позову ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» не зазначено вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, адже за приписами статті 134 КАС України повноваження із здійснення розподілу судових витрат покладено на суд. 
Апеляційний адміністративний суд вказує, що в досліджуваній ситуації приписи ч.7 ст.139 КАС України (стосовно звернення позивача до суду з відповідною заявою до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду) не застосовуються, оскільки усі докази на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу ТОВ «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» до Одеського окружного адміністративного суду подано разом із позовом.
Установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені в апеляційній скарзі доводи відповідача.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені відповідачем в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано усіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.
З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 у справі №420/23304/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КСЕНІЯ ТРЕЙДІНГ» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару – без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач 		О.О. Димерлій	
Судді	  	О.І. Шляхтицький   О.В. Лук`янчук