КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 березня 2026 року м. Київ справа №320/21914/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «РІДО ГРУП» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішень,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «РІДО ГРУП» до Головного управління ДПС у Київській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 29.01.2024 № 2609/0901, яким до товариства з обмеженою відповідальністю «Рідо Груп» застосовано штрафну санкцію в сумі 17 000, 00 грн.;
- визнати протиправним та скасувати розпорядження Головного управління ДПС у Київській області від 29.12.2023 № 1119-Р, яким товариству з обмеженою відповідальністю «Рідо Груп» анульовано ліцензію на право Роздрібної торгівлі алкогольними напоями №10380308202301249 терміном дії з 29.04.2023 до 29.04.2024 та ліцензію на право Роздрібної торгівлі алкогольними напоями №10380308202301250 терміном дії з 29.04.2023 до 29.04.2024.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та прийнято рішення про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Свої вимоги позивач мотивує безпідставністю оскаржуваних рішень з огляду на відсутність правових підстав для їх прийняття.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує, що оскаржувані рішення прийняті відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.
Такі доводи заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Як вбачається з матеріалів справи, ГУ ДПС у Київській області на підставі наказу від 27.12.2023 №2570-п про проведення фактичної перевірки ТОВ «РІДО ГРУП» та направлень від 27.12.2023 №№ 10170/10-36-09, 10172/10-36-09 в період з 27.12.2024 16 год. 30 хв. по 16 год. 20 хв. 28.12.2023 проведено фактичну перевірку ТОВ «РІДО ГРУП» за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, м. Буча, провулок Олекси Тихого, буд. 4, секція 2, нежитлове приміщення № 236.
Перевірка проводилась в присутності керуючого Косюги Богдана Федоровича.
Перевіркою встановлено: «Факт реалізації пляшки вина виноградного натурального сухого червоного «LA SEGRETA» об`ємом 0,75 л, міцністю 13% об., виробництва Ariende Agricole Planeta S.S. Contrada Pispensa Італія, по ціні 545, 40 грн. (фіскальний чек від 27.12.2023 № 142 (489822)), термін придатності: 4 роки, дата виготовлення 17.10.2018 року, яка маркована маркою акцизного податку (далі - МАП) попереднього зразка ААДП 131575 06/18 0, 008 грн. Відповідно до наявного маркування на пляшці - алкогольний напій є з простроченим терміном придатності для споживання. У відповідності до п. 4 ст. 11 Закону України від 19.12.1995 р. № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями) у разі зміни зразка МАП, алкогольні напої марковані МАП попереднього зразка знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для їх споживання.
Відповідно до п. 5 Положення «Про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах» затвердженого Постановою КМУ № 1251 МАП нового зразка для алкогольних напоїв вітчизняного та імпортного виробництва.
Таким чином встановлено факт реалізації алкогольного напою, маркованого недійсною (не встановленого зразка) МАП, чим порушено вимоги ст. 11 Закону України від 19.12.1995 № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями).
Під час перевірки проводилась фотофіксація виявленого порушення.
Крім того встановлено непоодинокі випадки реалізації ТОВ «Рідо Груп» алкогольних напоїв з однаковими реквізитами МАП, які зазначені у розрахункових документах.
Так, згідно фіскальних чеків в період з 01.01.2023 по 13.03.2023 ТОВ «Рідо груп» реалізовано алкогольних напоїв з однаковими реквізитами МАП на загальну суму 2703, 00 грн.
Висновок перевірки: «Порушено вимоги ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального від 19.12.1995 № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями)».
За результатами проведеної фактичної перевірки було складено акт фактичної перевірки від 29.12.2023 № 28811/10-36-09-00-10/41744911.
Не погоджуючись із висновками акту фактичної перевірки від 29.12.2023 № 27911/10-36-09-00-10/42784646 ТОВ «РІДО ГРУП» подано заперечення до ГУ ДПС у Київській області на акт фактичної перевірки від 29.12.2023 № 27911/10-36-09-00-10/42784646 (вх. ГУ ДПС у Київській області № 2417/6 від 12.01.2024).
За результатами розгляду заперечень, ГУ ДПС у Київській області було направлено лист «Про результати розгляду заперечення» від 26.01.2024 № 1083/12/10-36-09-03-10 яким висновки акту фактичної перевірки залишено без змін.
За результатами розгляду матеріалів перевірки ГУ ДПС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 29.01.2024 № 2609/0901, яким до ТОВ «РІДО ГРУП» застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 17 000, 00 грн.
ТОВ «РІДО ГРУП» подано скаргу на податкове повідомлення-рішення від 29.01.2024 № 2609/0901 до ДПС України (вх. ДПС України № 6087/6 від 21.02.2024).
За результатами розгляду скарги ДПС України прийнято Рішення про результати розгляду скарги від 17.04.2024 № 11086/6/99-00-06-03-02, яким податкове повідомлення-рішення від 19.02.2024 № 5634/04-06 залишено без змін, скаргу - без задоволення.
ГУ ДПС у Київській області прийнято Розпорядження від 29.12.2023 № 1118-Р, яким зобов`язано анулювати ТОВ «РІДО ГРУП» ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 10130308202300550, терміном дії з 15.02.2023 по 15.02.2024, № 10130308202300549, терміном дії з 15.02.2023 по 15.02.2024.
ТОВ «РІДО ГРУП» подано скаргу на Розпорядження від 29.12.2023 № 1118-Р до ДПС України (вх. ДПС України № 965/6 від 11.01.2024).
За результатами розгляду скарги ДПС України прийнято Рішення про результати розгляду скарги від 08.03.2024 № 6492/6/99-00-06-03-03-06, яким Розпорядження від 29.12.2023 № 1118-Р залишено без змін, скаргу - без задоволення.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Згідно з п. 86.5 ст.86 ПК України акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).
Підписання акту (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.
У разі відмови платника податків, його законних представників або особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акт (довідки), посадовими особами контролюючого органу складається акт, що засвідчує факт такої відмови. Один примірник акту або довідки про результати перевірки не пізніше наступного робочого дня після його складення реєструється в журналі реєстрації актів контролюючого органу і не пізніше наступного дня після його реєстрації вручається або надсилається платнику податків, його законному представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» визначено, що оптова торгівля - діяльність по придбанню і відповідному перетворенню товарів для наступної їх реалізації суб`єктам господарювання (у тому числі іноземним суб`єктам господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) роздрібної торгівлі, іншим суб`єктам господарювання (у тому числі іноземним суб`єктам господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва).
Частиною 4 статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального передбачено, що алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.
Відповідно п.п 14.1.107 п 14.1 ст. 14 ПК України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251 «Про затвердження Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах» затверджено, що на кожну марку для алкогольних напоїв наносяться такі реквізити: позначення виду марки, що складається із слів та літер "алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція)" - "АВ ЛГП", "алкоголь вітчизняний (виноробна продукція)" - "АВ ВП", "алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція)" - "АІ ЛГП", "алкоголь імпортний (виноробна продукція)" - "АІ ВП"; індекс регіону України (згідно з додатком), що відповідає місцезнаходженню виробника продукції, позначений двома цифрами (для маркування вітчизняної продукції), серія із чотирьох літер і шестизначний номер, два двозначних числа (місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв), сума акцизного податку (для алкогольних напоїв), сплаченого за одиницю продукції, з точністю до тисячного знака, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.
Відповідно до п. 226.7 ст. 226 ПК України кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.
Згідно з п. 226.9 ст. 226 ПК України вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої, тютюнові вироби, та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку,- алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.
Згідно із підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами). Порядок проведення фактичних перевірок контролюючими органами передбачений статтею 80 Кодексу.
Відповідно до п. 80.1 ст. 80 ПК України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).
Згідно з пунктом 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки.
Згідно з п.п. 80.2.5 п. 80.2. ст.80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності обставин, визначених цим Кодексом, зокрема, у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливість порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій, та інших документів, контроль за наявності яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.
Верховний Суд у постанові від 25 квітня 2023 року у справі № 520/3328/2020 визначив, що відповідно до підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема (1) у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами- лічильниками, (2) а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.
У постановах від 12.08.2021 (справа №140/14625/20), від 10.04.2020 (справа №815/1978/18), від 05.11.2018 (справа №803/988/17), від 20.03.2018 (справа №820/4766/17), від 22.05.2018 (справа №810/1394/16), від 11.07.2022 (справа №120/5728/20-а), від 21.12.2022 (справа №500/1331/21) Верховний Суд дійшов до висновку, що підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК передбачає альтернативні підстави проведення фактичної перевірки, які можуть застосовуватися як у сукупності, так і кожна окремо, а саме:
- наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення платником податків вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;
- здійснення функцій, визначених законом у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.
Здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального є самостійною обставиною, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства. Норма підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК щодо визначення цієї підстави фактичної перевірки кореспондується з нормами Закону №481/95-ВР.
Норма підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК передбачає дві самостійні підстави для проведення фактичної перевірки, та одна з таких підстав (здійснення функцій, визначених законом у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального), яка зазначена в Наказі від 27.12.2023 №2570-п, а саме: з метою здійснення контролю за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства, що регулює виробництво та обіг підакцизних товарів.
Отже, формулювання підстав перевірки відповідно до п.п. 80.2.5 п. 80.2. ст. 80 ПК України в наказі дає цілковите розуміння, що підставою перевірки є здійснення контролюючим органом функцій, визначених законом у сфері виробництва і обігу підакцизних товарів, що свідчить про безпідставність протилежних доводів позивача у наведеній частині.
Відповідно до пункту 81.1 статті 81 ПК України передбачено, що посадові особиконтролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:
- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платник; податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальні планова/позапланова або фактична), підстави, дача початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку.
В Наказі від 27.12.2023 № 2570-п зазначено: «Провести фактичну перевірку ТОВ «РІДО ГРУП» (податковий номер 41744911) за адресою: провулок Олекси Тихого, буд. 4, секція 2, нежитлове приміщення № 236, м. Буча, Бучанський район, Київська область... з метою контролю за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства, що регулює виробництво та обіг підакцизних товарів».
Із вищезазначеного слідує, що ГУ ДПС у Київській області здійснювалась перевірка саме суб`єкта господарювання ТОВ «Рідо Груп» за адресою: провулок Олекси Тихого, буд. 4, секція 2, нежитлове приміщення № 236, м. Буча, Бучанський район, Київська область з метою контролю за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства, що регулює виробництво та обіг підакцизних товарів. При цьому частка «або» в пункті 81.1 статті 81 ПК України не встановлює імперативних вимог щодо зазначення у направленні на перевірку «об`єкта, перевірка якого проводиться». Тому, у даному випадку відсутні підстави вважати, що таке направлення породжує неоднозначне його трактування та/або невизначеність із фактичними обставинами перевірки.
З урахуванням зазначеного у своїй сукупності, оскаржувані рішення відповідача прийняте Головним управлінням ДПС у Київській області відповідно до вимог чинного законодавства України, а підстави для визнання їх протиправними, вказані у позовній заяві, відсутні.
Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України) було доведено правомірність прийнятих оскаржуваних рішень, що свідчить про безпідставність заявлених позовних вимог.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд,
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «РІДО ГРУП» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішень – відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.