Справа № 297/471/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2026 року м. Берегове 

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі: 
головуючого ІЛЬТЬО І. І.,
при секретарі судового засідання Гарані О.А., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою  ОСОБА_1 , заінтересована особа Берегівська міська рада Закарпатської області про встановлення юридичного факту,
В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_2 , в інтересах заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканець АДРЕСА_1 , звернувся до Берегівського районного суду Закарпатської області, із заявою про встановлення юридичного факту.
Заінтересована особа: Берегівська міська рада Закарпатської області, що знаходиться за адресою м. Берегове, вул. Богдана Хмельницького, 7, Закарпатської області.
В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 80 років помер дядько заявника ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина. Для оформлення спадкових прав заявник звернувся до нотаріуса, однак при перевірці поданих документів виявлено розбіжності в анкетних даних особи, яка є батьком заявника та рідним братом померлого спадкодавця. Зокрема, в архівній довідці зазначено, що ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , тоді як у свідоцтві про смерть та інших документах зазначено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . У зв`язку з цим заявник просить суд усунути наявні розбіжності шляхом встановлення юридичного факту тотожності особи, оскільки без цього він позбавлений можливості належним чином підтвердити родинні зв`язки для прийняття спадщини.
Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 17 лютого 2026 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду 
Заявник ОСОБА_6 та його представник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились. При цьому, згідно поданої заяви останній просив розглянути справу без їх участі. 
Представник Берегівської міської ради Закарпатської області в судове засідання не з`яиввся, разом з тим, згідно поданої заяви просив розглянути справу без участі представника за наявними у справі матеріалами. 
Перевіривши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які заявник посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає заяву задовольнити, виходячи з наступного. 
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 80 років. 
З архівної довідки Державного архіву Закарпатської області від 10 липня 2025 року № К-137/01-18 вбачається, що в документах архіву наявні дані про те, що ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що в метричну книгу про народження с. Фанчиково Виноградівського (тепер Берегівського) району внесено відповідний запис № 137 від 16 жовтня 1926 року, місце народження – с. Підвиноградів, а також батьків: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Із повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Підвиноградів, Виноградівського району, Закарпатської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Крім того, згідно свідоцтва про укладення шлюбу Серії НОМЕР_4 від 09.12.1977 року вбачається, що ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце народження – с. Підвиноградів, Виноградівського району, Закарпатської області (мовою оригіналу) та ОСОБА_11 уклали шлюб 09.12.1977 року, актовий запис №12.
Відповідно до повторного свідоцтва про народження заявника Серії НОМЕР_5 від 30.10.2012 року встановлено, що ОСОБА_12 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 та в графі батько зазначений « ОСОБА_5 ». 
Оцінюючи наведені докази в їх сукупності, суд виходить із того, що розбіжності у написанні імені та у вказівці дня народження не є такими, що самі по собі спростовують тотожність особи. Навпаки, сукупність збіжних відомостей, а саме: прізвище, по батькові, рік народження, місце народження, належність до тієї самої сім`ї, а також відсутність будь-яких доказів існування двох різних осіб з ідентичним прізвищем, по батькові, роком народження та місцем походження, переконливо свідчать про те, що вказані у документах анкетні дані стосуються однієї і тієї ж особи.
Суд бере до уваги, що архівна довідка ґрунтується на первинному записі метричної книги 1926 року, тобто на історичному актовому джерелі, тоді як інші документи складені значно пізніше, у різні періоди, за інших правил документування, транслітерації та фіксації персональних даних. Саме цим можуть бути зумовлені відмінності у написанні імені та незначна розбіжність у дні народження. За характером виявлених невідповідностей суд оцінює їх як технічні, а не такі, що вказують на існування різних осіб.
Також суд ураховує, що встановлення факту тотожності особи необхідне заявникові для реалізації спадкових прав, тобто має безпосереднє юридичне значення. Спору про право між учасниками справи судом не встановлено, заінтересована особа заперечень щодо заявлених вимог не надала, а позасудовий спосіб усунення розбіжностей між документами фактично відсутній, оскільки йдеться про відомості, що походять із архівного метричного запису та документів різних років, які самі по собі не усувають наявної колізії для нотаріального оформлення спадщини.
За приписами п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.
Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Згідно з роз`ясненнями п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника та ін. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Відповідно до п. 7 Постанови Племіуму Верховного суду України від 31.03.1995 року встановлено, що відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. 
Отже, на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження письмових доказів суд доходить висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню, оскільки матеріалами справи належно підтверджено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є однією і тією ж особою, а встановлення цього факту необхідне заявникові для оформлення спадкових прав.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 259, 263-265, 293, 315, 319 ЦПК України, 

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Берегівська міська рада Закарпатської області про встановлення юридичного факту - задовольнити. 
Встановити факт, що ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є однією й тією самою особою. 
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. 

Суддя	  	Іван ІЛЬТЬО