441/2727/25 2/441/350/2026	

Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
25 березня 2026 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Перетятько О.В.
за участю секретаря Сорока М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Городок цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Мартин Віри Іванівни до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
в с т а н о в и в :
представник ОСОБА_1 - адвокат Мартин В.І. звернулась до суду із позовною заявою до Городоцької міської ради Львівської області, просила визначити позивачу додатковий строк на прийняття спадщини у три місяці після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вказала, що спадкодавець на випадок смерті склав заповіт, яким заповів позивачу належне йому нежитлове приміщення та земельну ділянку за адресою АДРЕСА_1 . Між тим, у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса він не зміг, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача йому не було відомо про існування такого, також не знав про смерть заповідача, заяву про відмову від прийняття спадщини нотаріусу не подавав. У листопаді 2025 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, між тим, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для подання відповідної заяви. Вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просила позов задовольнити.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, його представник - адвокат Мартин В.І. подала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, справу розглядати за її відсутності.
Представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області - міський голова Ременяк В.В. у заяві від 06 січня 2026 року вимоги не заперечив, просив про розгляд справи за відсутності представника.
Відповідно до частини другої статті247ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви сторін, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями пункту 24 Постанови пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
У відповідності до статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.
Відповідно до частини першої статті81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Згідно положень статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).
Згідно копій Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 13542849 від 13 жовтня 2006 року та № 38393017 від 02 червня 2015 року, ОСОБА_2 за життя на праві власності належало нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0, 0867 га кадастровий номер 4620910100:29:002:0121 для будівництв ата обслуговування об`єктів торгівлі (а.с. 13, 15).
На випадок своєї смерті ОСОБА_2 , 19 червня 2007 року склав заповіт, яким заповів вищевказані нежитлове приміщення та земельну ділянку позивачу ОСОБА_1 (а.с. 10).
Спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України, закінчився 01 грудня 2020 року.
Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 немає, за інформаційною довідкою із Спадкового реєстру станом на 03 грудня 2025 року спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 17).
Із змісту позовної заяви, із листа приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Марців І.В. № 114 від 03 грудня 2025 року вбачається, що позивач звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 16).
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 не звернувся у строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки про існування заповіту та про намір останнього скласти такий на його ім`я не знав, крім того, зі спадкодавцем разом не проживав, про його смерть не знав.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснено у пункті 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту статті 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.
Як зазначено у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Верховний Суд у Постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а тому, приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останнього терміном у три місяці.
Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, з спадкодавцем разом не проживав, про побажання ОСОБА_2 скласти заповіт на його ім`я не знав, про смерть останнього також не знав, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Керуючись статтями 12, 89, 141, 247, 258, 259, 265, 354 ЦПК України, суд, -
у х в а л и в :
позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованому та проживаючому на АДРЕСА_1 ) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Головуючий суддя Перетятько О.В.