УХВАЛА
21 квітня 2026 року
м. Київ

справа № 705/4840/16-ц
провадження № 61-5042ск26 

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Коропа Сергія Валентиновича на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 липня 2025 року та постанову Черкаського апеляційного суду 12 березня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору та витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , в якому просив суд:
- визнати недійсним договір дарування 1/2 частини житлового будинку по 
АДРЕСА_1 , що укладений 08 травня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Н. Г.;
- визнати недійсним договір дарування земельної ділянки для будівництва 
і обслуговування житлового будинку, загальною площею 0,0238 га з кадастровим №7110800000:02:003:0884, що знаходиться по АДРЕСА_1 , що укладений 08 травня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Н. Г.;
- витребувати 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 у власність ОСОБА_1 ;
- витребувати земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, загальною прощею 0,0238га, з кадастровим №7110800000:02:003:0884, що знаходиться по АДРЕСА_1 , із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 у власність ОСОБА_1 .

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 липня 
2025 року, залишеним без змін постановою Черкаського апеляційного суду 
від 12 березня 2026 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння відмовлено.

15 квітня 2026 року представник  ОСОБА_1 - адвокат Короп С. В. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 липня 2025 року та постанову Черкаського апеляційного суду 12 березня 2026 року (повний текст постанови виготовлено 
17 березня 2026 року, касаційна скарга надійшла до суду 16 квітня 2026 року), в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про задоволення позовних вимог. 
Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.
У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 600,00 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року 
№ 2147-VIII.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана: юридичною особою 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви 
і скарги від розміру оспорюваної суми; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
(у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення 
в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що 
у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у 2016 році та заявляв дві позовні вимоги немайнового характеру та дві позовні вимоги майнового характеру (витребування земельної ділянки та 1/2 частини житлового будинку).
Станом на 01 січня 2016 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 378,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 551,20 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 6 890,00 грн).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подачу касаційної скарги у розмірі 9 187,84 грн, а саме:
1) Судовий збір за 2 позовні вимоги немайнового характеру - 1 102,40 грн (551,20*2=1 102,40);
2) Судовий збір за позовні вимоги майнового характеру - 6 890,00 грн ((92 867,96+(2 345 549,86:2))*1% = 12 656,43 грн, максимальний розмір судового збору - 6 890,00 грн);
3) Судовий збір за подачу касаційної скарги - 12 787,84 грн ((1 102,40+6 890,00)*200%)*0,8=12 787,84);
4) Сплачено судового збору - 3 600,00 грн;
5) Доплата судового збору - 9 187,84 грн (12 787,84-3 600,00=9 187,84).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.
Керуючись статтями 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Коропа Сергія Валентиновича на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 липня 2025 року та постанову Черкаського апеляційного суду 12 березня 2026 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць