РІШЕННЯ
Іменем України

01 квітня 2026 року 
м. Київ

справа №990/215/25
адміністративне провадження № П/990/215/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді - Шишова О. О.,
суддів: Бившевої Л.І., Білоуса О.В., Блажівської Н.Є, Желтобоюх І.Л., 
за участі:
секретаря судового засідання Івченка М.В.
представника відповідача Таркаєвої О.С. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 990/215/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
Рух справи. 
1. 16 травня 2025 року до Верховного Суду, як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі- заявник, позивач)до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі- відповідач, ВККС , комісія), у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 «Про затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами)» стосовно ОСОБА_1 за п.1414 додатку до рішення № 1 код кандидата - 0077858 та за п.489 додатку до рішення №1 код кандидата - 0028367;
- визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 4 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 «Про визначення загальних результатів першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Складання кваліфікаційного іспиту» та допуск до другого етапу «Дослідження досьє та проведення співбесіди» кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами)» стосовно ОСОБА_1 та поновити участь ОСОБА_1 в конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами);
- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України провести повторне оцінювання виконаного ОСОБА_1 практичного завдання (тип 2 перше судове рішення - індивідуальний код 0077858; тип 2 друге судове рішення - індивідуальний код 0028367), екзаменаційною комісією в іншому складі, зі здійсненням фіксації балів в екзаменаційній відомості за кожен елемент практичного завдання відповідно до Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаних кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, затверджених рішенням Комісії від 17 липня 2024 року № 228/зп-24 й встановленням результатів виконання практичних завдань на рівні показника не меншого за значенням « 56,25», та з урахуванням висновків суду у справі за цим позовом.
2. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивачка зауважує, що Рішенням Комісії від 17.04.2025 року № 87/зп-25 (далі за текстом - Рішення № 1) затверджені кодовані результати практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) стосовно заявниці за п. 1414 додатку до Рішення № 1 код кандидата - 0077858, бал - « 45,5» та за п.489 додатку до Рішення № 1 код кандидата - 0028367, бал - « 51,5».
Рішенням Комісії від 17.04.2025р. № 89/зп-25 (далі за текстом - Рішення № 2) було затверджено декодовані та загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) стосовно заявниці за п.888 додатку 1 до Рішення № 2.
Згідно з п.1448 додатку 2 до Рішення № 2 заявником було отримано такі результати:
- етап конкурсу - «тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду» - « 142 балів», успішно складено;
- етап конкурсу - «тестування когнітивних здібностей» - « 43,0 балів», успішно складено;
- етап конкурсу - «виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду», не складено, код кандидата (перше судове рішення) 0077858 - « 45,5 балів», код кандидата (друге судове рішення) 0028367- « 51,5 балів», бал кандидата за етап кваліфікаційного іспиту - « 97 балів»;
- бал кандидата за кваліфікаційний іспит - « 282,0 балів», не складено.
ОСОБА_1 наголошує, що Рішення № 1 та Рішення № 2 стосовно неї в частині визначення результатів етапу Конкурсу - «виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду» та в частині відмови мені у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання, визначення мене такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах, припинення моєї участі у кваліфікаційному оцінюванні та Конкурсі, були винесені суб`єктом владних повноважень з порушенням приписів частини другої статті 19 Конституції України, частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, статті 101 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402-VІІІ (далі за текстом також - Закон або Закон про судоустрій) та з істотним і невиправним порушенням процедури кваліфікаційного оцінювання щодо незабезпечення однакових стандартів оцінювання результатів виконання практичних робіт, що мало наслідком прояв дискримінації, грубого порушення порядку та методичних вказівок оцінювання практичного завдання та з явним і очевидно свавільним позбавленням права заявника «бути почутим», а тому підлягають визнанню протиправними та нечинними в частині, що стосується заявника.
Указує, що оскаржувані Рішення № 1 та Рішення № 2 ухвалені Комісією також всупереч основних принципів іспиту, встановлених самою ж Комісією в Положенні про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19.06.2024 р. № 185/зп-24 (далі за текстом - Положення № 185).
Позивачка зауважує, що із екзаменаційних відомостей неможливо встановити критерії формування членами екзаменаційної колегії виставлених балів за кожен елемент виконаного нею практичного завдання, що не свідчить про здійснення такого оцінювання відповідно до Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, затверджених рішенням ВККСУ від 17 липня 2024 року №228/зп-24 (далі - Методичні вказівки №228/зп-24), та, відповідно, вказує на неналежність обґрунтування/мотивування виставлених їй балів.
ОСОБА_1 акцентує увагу на тому, що виконане нею практичне завдання у повній мірі відповідає вимогам ст. 382 ЦПК України, містить всі елементи, що підлягають оцінюванню, мною в достатній мірі продемонстровано всі уміння і знання, що є необхідними для успішного складення відповідного етапу іспиту.
Так, 11 лютого 2025 року у зошиті для виконання практичного завдання, згенерованого в інформаційній системі ВККС, позивачкою продовжено викладення судового рішення з цивільної спеціалізації (тип 2-1 (перше) рішення), яке відповідало судовій справі № 290/1005/22, що використовувалася при розроблені модельних судових рішень. Остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання - 45,5 балів.
Зміст мотивувальної та резолютивної частини постанови апеляційного загального суду (тип 2-1 (перше) рішення), яка складена позивачкою 11 лютого 2025 року, містить всі елементи, що підлягають оцінюванню. При цьому, дотримано стилістику судового рішення та правила орфографії і пунктуації.
Екзаменаційна комісія нарахувала бали (індивідуальну оцінку роботи), які не дають розуміння, чим саме, якими міркуваннями керувалася комісія, коли нараховувала бали саме в такій кількості, а не іншій, на рівні мінімально необхідного для успішного складення іспиту балу.
У екзаменаційній відомості не зазначено, якому критерію/критеріям не відповідає повністю чи в певній частині судове рішення, складене позивачкою, зважаючи на Методичні вказівки з оцінювання. Адже нараховані бали мають бути обґрунтовані екзаменаційною комісією чи ВККС у її рішенні та ґрунтуватись на чітких критеріях, на зальній (сумарній) кількості балів, виставленій кожному елементу, що підлягає оцінюванню, а не на припущеннях щодо певної оцінки практичного завдання в цілому.
Також, 11 лютого 2025 року у зошиті для виконання практичного завдання, позивачкою продовжено викладення судового рішення з цивільної спеціалізації (тип 2-2 (друге) рішення), яке відповідало судовій справі № 757/64569/16, що використовувалася при розроблені модельних судових рішень. Остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання - 51,5 балів.
Зміст мотивувальної та резолютивної частини постанови апеляційного адміністративного суду (тип 2-2 (друге) рішення), яка складена позивачкою 11 лютого 2025 року, містить всі елементи, що підлягають оцінюванню. Також, дотримано стилістику судового рішення та правила орфографії і пунктуації.
Екзаменаційна комісія нарахувала бали, які не дають розуміння, чому і чим керувалася комісія, коли нараховувала бали саме в такій кількості, а не іншій, на рівні мінімально необхідного для успішного складення іспиту балу.
У екзаменаційній відомості не зазначено, якому критерію/критеріям не відповідає повністю чи в певній частині судове рішення, складене позивачкою, зважаючи на Методичні вказівки з оцінювання. Адже нараховані бали мають бути обґрунтовані екзаменаційною комісією чи ВККС у її рішенні та основуватись на чітких критеріях, на зальній (сумарній) кількості балів, виставленій кожному елементу, що підлягає оцінюванню, а не на припущеннях щодо певної оцінки практичного завдання в цілому.
При цьому, екзаменаційні відомості не містять балів за кожен елемент практичного завдання відповідно до Методичних вказівок, оскільки як зазначає відповідач у відповіді на мій запит, вказаною Методикою не передбачено заповнення членами екзаменаційної комісії документів (бланків, анкет, формулярів, пояснень тощо) з фіксацією балів, виставлених за показники, зазначені у затверджених методичних вказівках з оцінювання практичних завдань, та/або затвердження (оформлення) інших документів, що відображають мотиви виставлення членами екзаменаційної комісії балів.
Тобто членами екзаменаційної комісії ВККС України не було дотримано порядку оцінювання виконаних мною практичних завдань, відповідно до рішення Комісії від 17.07.2024 №228/зп-24.
Позиція інших учасників справи щодо позовної заяви
3. У відзиві на позовну заяву ВККС просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість її доводів.
Указує, що оскаржені Позивачем рішення ухвалені Комісією в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах щодо визначених стадій встановлення результатів іспиту як першого етапу кваліфікаційного оцінювання, зокрема затвердження кодованих та декодованих результатів практичного завдання, а також загальних результатів іспиту, що відповідає пункту 6.1 розділу 6 Положення.
Вимоги до наявності елементів, які мають містити в собі вищезазначені рішення, визначені в підпунктах 6.3.2 пункту 6.3 розділу 6 Положення та 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення, а також підпункті 6.5.3 пункту 6.5 розділу 6 Положення.
Положення частини п`ятої статті 74 Закону у взаємозв`язку з підпунктом 6.3.3 та пункту 6.3 розділу 6 Положення та рішенням Комісії від 22.01.2025 № 19/зп-25 визначають умови (підстави), за яких кандидат на посаду судді визнається таким, що успішно склав етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання), а саме набрання учасником іспиту 75 відсотків максимально можливого бала (від максимально можливого 150), або 112,5 бала.
Відповідно до оскаржуваних рішень Комісії від 17.04.2025 № 87/зп-25 та № 89/зп-25 ОСОБА_1 за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0077858) отримала 45,5 балів, а за результатами другого (код кандидата 0028367) - 51,5 бала, що у сумі становить 97 балів та є нижчим за прохідний бал, менше 75 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду.
Вказані обставини є підставою для визначення Позивача таким, що не склала кваліфікаційний іспит, що породжує юридичні підстави для відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та непідтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Відтак, Комісія рішенням від 17.04.2025 № 89/зп-24 затвердила загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, зокрема ОСОБА_1 , яка не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання, відмовила Позивачу в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнала Позивача такою, що не підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному загальному суді та припинила її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/ зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
Звертаємо увагу, що оскаржувані рішення Комісії містять в собі всі необхідні елементи та мотивовані наявністю фактичних обставин (опис процедури, в якій брала участь Позивач, перелік основних рішень, які мають значення для проведення конкурсу, нормативно-правове регулювання та іншу інформацію), результат яких породжує юридичні підстави для прийняття таких рішень, а відтак доводи Позивача щодо немотивованості оскаржуваних рішень Комісії та його безпідставно припиненої участі в конкурсі є необґрунтованими.
Окрім того, слід зауважити, що згідно з частиною третьою статті 88 Закону рішення Комісії, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з підстав, визначених частиною третьою цієї статті.
Обумовлених підстав, визначених частиною третьою статті 88 Закону, для оскарження рішення Комісії від 17.04.2025 № 89/зп-25 в частині затвердження результатів виконаного ОСОБА_1 практичного завдання та результатів складеного нею іспиту немає
3.1. Також ВККС наголошує, що затверджені Комісією методичні вказівки з оцінювання практичного завдання спрямовані (звернені) до екзаменаційної комісії, визначеної для перевірки таких робіт, оскільки безпосередньо вона здійснює перевірку робіт, яка власне полягає у встановленні відповідності змісту виконаного практичного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання. Зазначені методичні вказівки слугують інструментом для забезпечення єдиного підходу до оцінювання, що забезпечує об`єктивний та уніфікований підхід до оцінювання всіх робіт кандидатів.
За даними екзаменаційних відомостей Позивачу за результатами перевірки кожного практичного завдання кожним окремим членом екзаменаційної комісії, визначеної рішенням Комісії від 22.01.2025 № 21/зп-25, було виставлено окремий (індивідуальний) бал.
При цьому, фіксація та відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань чи висновків членів екзаменаційної комісії, що проводили перевірку практичного завдання, щодо окремих показників та елементів, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного іспиту, так і його методику
3.2. Комісія звертає увагу, що від Позивача та від інших учасників іспиту, в день виконання практичного завдання, а саме 11.02.2025, до Комісії не надходили звернення щодо неможливості мати доступ до мережевої папки, а також щодо наповнення (змісту) такої папки, зокрема щодо відсутності окремого нормативно-правового акту.
З огляду на зазначене, доводи ОСОБА_1 про нібито незабезпечення останньої актуальними нормативно-правовими актами, необхідними для виконання практичного завдання спростовуються обставинами спірних правовідносин, а саме відсутністю у Комісії будь-яких актів позаштатних ситуацій, внаслідок виникнення яких Позивач була позбавлена доступу до мережевої папки або до наповнення (змісту) такої папки, які могли бути складені відповідними уповноваженими представниками за зверненням учасника іспиту.
3.3. Також ВККС вказує, що єдиною підставою для проведення повторної перевірки іншою екзаменаційною комісією практичного завдання учасника іспиту є встановлення суттєвих (20 і більше відсотків) розбіжностей в оцінках членів екзаменаційної комісії роботи такого учасника.
Порушень порядку складання кваліфікаційного іспиту (кримінальна і цивільна спеціалізації) уповноваженими представниками не зафіксовано.
Відсутність розбіжності у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, свідчить про додержання членами екзаменаційної комісії єдиних (уніфікованих) підходів перевірки практичних робіт за визначеною методикою оцінювання (методичними вказівками).
Відтак доводи Позивача щодо порушення Комісією процедури кваліфікаційного оцінювання в частині позбавлення права Позивача «бути почутим» та необхідності повторної перевірки виконаного Позивачем практичного завдання є необґрунтованими.
3.4. Комісія зазанчає, що від Позивача та від інших учасників іспиту, в день виконання практичного завдання, а саме 11.02.2025, до Комісії не надходили звернення щодо неможливості мати доступ до мережевої папки, а також щодо наповнення (змісту) такої папки, зокрема щодо відсутності окремого нормативно-правового акту.
З огляду на зазначене, доводи ОСОБА_1 про нібито незабезпечення останньої актуальними нормативно-правовими актами, необхідними для виконання практичного завдання спростовуються обставинами спірних правовідносин, а саме відсутністю у Комісії будь-яких актів позаштатних ситуацій, внаслідок виникнення яких Позивач була позбавлена доступу до мережевої папки або до наповнення (змісту) такої папки, які могли бути складені відповідними уповноваженими представниками за зверненням учасника іспиту.
Ураховуючи викладене, відповідач просить Суд відмовити в повному обсязі у задоволенні поданого у цій справі позову як такого, що є безпідставним.
Рух справи у суді першої інстанції
4. Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі №990/215/25 та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.
5. 05 червня 2025 року до Верховного Суду надійшов відзив ВККС на позовну заяву.
6. 13 червня 2025 року на адресу Верховного Суду нідійшла відповідь на відзив щодо позовної заяви.
7. Ухвалами Верховного Суду від 13 листопада 2025 року у задоволені заяви представника Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про відвід судді Шишова О.О., та заяви Шишова О.О. , Блажівської Н.Є. про самовідвід- відмовлено
8. На адресу Верховного Суду надійшла заява від ОСОБА_1 про розгляд справи у ії відсутність. 
Фактичні обставини справи, установлені Судом
9. Рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі -Конкурс).
10. Рішенням Комісії від 04.03.2024 № 147/ас-24 Позивача допущено до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в Конкурсі.
11. Рішенням Комісії від 19.06.2024 № 184/зп-24 (зі змінами) призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в загальних судах (цивільна спеціалізація) 686 кандидатів та встановлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.
12. 11.09.2024 Комісія ухвалила рішення № 270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) Конкурсу, яким визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного іспиту, а саме: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
13. Рішенням Комісії від 16.10.2024 № 319/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації загального апеляційного суду (цивільна спеціалізація). Згідно з додатком 1 до вказаного рішення за результатом тестування ОСОБА_1 набрала 142 бали - успішно складено.
14. Рішенням Комісії від 13.01.2025 № 9/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. Згідно додатку 2 до вказаного рішення за результатом тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрала 43 бали - успішно складено.
15. Цим рішенням також визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. Серед іншого, встановлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), - 150 та встановлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала, або 112,5 бала.
16. Рішенням Комісії від 17.07.2024 № 228/зп-24 затверджено методичні вказівки з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, зокрема методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з адміністративної спеціалізації, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу. Відповідно до вказаних методичних вказівок максимально можливий бал за кожне модельне судове рішення становить 75 балів.
17. Також рішенням Комісії від 21.08.2024 року № 260/зп-24 затверджено тип 2 практичного завдання для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу. Тип 2 практичного завдання включає - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення.
18. Рішенням Комісії від 22.01.2025 № 21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах.
19. Згідно з графіком, визначеним рішенням Комісії від 13.01.2025 № 9/зп-25, 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація).
20. Рішенням Комісії від 17.04.2025 № 87/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного з 3 по 11 лютого 2025 року та з 12 по 21 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (кримінальна та цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23.
21. Порушень порядку складання кваліфікаційного іспиту (кримінальна і цивільна спеціалізації) уповноваженими представниками не зафіксовано.
22. Уповноваженими представниками зафіксовано дві позаштатні ситуації, одна з яких має значення для декодування результатів третього етапу кваліфікаційного іспиту одного кандидата (друге модельне судове рішення), інша - впливає на перевірку та оцінювання членами екзаменаційної комісії однієї роботи (друге модельне судове рішення), а також має значення для декодування результатів третього етапу кваліфікаційного іспиту такого кандидата (друге модельне судове рішення).
23. При підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (кримінальна та цивільна спеціалізації) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), за результатами дослідження оцінок членів екзаменаційних комісій членом Комісії - доповідачем встановлено розбіжності у 20 і більше відсотків між найвищим і найнижчим балами у двох роботах (модельних судових рішеннях) з кримінальної спеціалізації (перші модельні судові рішення, виконані 14 та 19 лютого 2025 року) та в п`яти роботах (модельних судових рішеннях) з цивільної спеціалізації (три перші модельні судові рішення, виконані 03 лютого 2025 року; одне друге модельне судове рішення, виконане 04 лютого 2025 року; одне перше модельне судове рішення, виконане 07 лютого 2025 року).
24. Рішенням Комісії від 16.04.2025 № 82/зп-25 призначено повторну перевірку семи робіт (модельних судових рішень), викладених під час виконання практичних завдань (кримінальна та цивільна спеціалізації) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), у яких встановлено розбіжності між найвищим і найнижчим балами у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала та затверджено склади екзаменаційної комісії для повторної перевірки та оцінювання п`яти робіт (модельних судових рішень), викладених під час виконання практичних завдань (цивільна та кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), у яких встановлено розбіжності між найвищим і найнижчим балами у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала.
25. Надалі рішенням Комісії від 17.04.2025 № 89/зп-25, серед іншого:
26. Затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), в тому числі ОСОБА_1 , яка за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0077858) отримала 45,5 балів, а за результатами другого (код кандидата 0028367) - 51,5 балів, що у сумі становить 97 балів (додаток 1 до рішення).
27. Затверджено загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, зокрема ОСОБА_1 , яка не склала відповідний етап кваліфікаційного оцінювання (додаток № 2 до рішення).
28. Відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/ зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 780 кандидатів на посади суддів, в тому числі ОСОБА_1 (додаток 4 до рішення).
29. Не погоджуючись із рішеннями ВККСУ від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 та №89/зп-25 в частині, що стосується її, ОСОБА_1 звернулася до суду із цим позовом.
Позиція Верховного Суду
30. Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
31. Згідно з частиною першою статті 79 Закону № 1402-VIII (в редакції чинній станом на 14 вересня 2023 року) конкурс на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України відповідно до Закону та положення про проведення конкурсу.
32. Частиною третьою статті 79 Закону № 1402-VIII (в редакції чинній станом на 14 вересня 2023 року) передбачено, що для проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді Вища кваліфікаційна комісія суддів України ухвалює рішення про його оголошення, розміщує відповідну інформацію на своєму офіційному веб-сайті і веб-порталі судової влади та публікує її у визначених нею друкованих засобах масової інформації не пізніш як за місяць до дня проведення конкурсу.
33. На виконання зазначених вище положень Закону ВККС України рішенням від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 оголосила конкурс на зайняття 532 вакантних посад суддів в апеляційних судах згідно з додатком та встановила строк подання документів для участі у Конкурсі - з 15 грудня 2023 року до 31 грудня 2023 року (включно).
34. Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 9 грудня 2023 року № 3511-IX внесено зміни до Закону № 1402-VIII, зокрема викладено в новій редакції Розділ IV «Порядок зайняття посади судді» та доповнено пунктами 57-61 розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення». Вказаний Закон набрав чинності 30 грудня 2023 року.
35. Відповідно до пункту 57-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» ВККС України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 09 грудня 2023 року № 3511-IX.
36. ВККС України проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, передбаченого цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту.
37. Частиною другою статті 79-3 Закону № 1402-VIII (тут та далі в редакції чинній з 30 грудня 2023 року) передбачено, що в конкурсі на зайняття вакантної посади судді, зокрема, апеляційного суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 Закону.
38. Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 79-3 вказаного Закону Комісія проводить кваліфікаційне оцінювання кандидата на посаду судді, зокрема, апеляційного суду.
39. Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 83 Закону № 1402-VIII заява кандидата на посаду судді про проведення кваліфікаційного оцінювання, у тому числі для участі у конкурсі є підставою для призначення кваліфікаційного оцінювання.
40. Частиною першої статті 85 Закону № 1402-VIII передбачено, що кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди. Рішення про черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання ухвалює Комісія.
41. Кваліфікаційне оцінювання за критерієм професійної компетентності проводиться з урахуванням принципів інстанційності та спеціалізації (частина третя статті 85 Закону).
42. На виконання зазначених вище положень Закону № 1402-VIII рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 184/зп-24 призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах. Цим рішенням також встановлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.
43. Рішенням Комісії від 21 серпня 2024 року № 260/зп-24 затверджено тип 2 практичного завдання [два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення], для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу.
44. Рішенням Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 призначено кваліфікаційний іспит у межах конкурсу та визначено черговість етапів його проведення: перший - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий - тестування когнітивних здібностей; третій - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду
45. Тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду та тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 пройшла успішно, набравши 142 та 43,0 балів відповідно.
46. Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії України від 13 січня 2025 року № 9/зп-25 допущено 410 кандидатів, які успішно склали тестування когнітивних здібностей, в тому числі і ОСОБА_1 , до третього етапу кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація).
47. Указаним рішенням визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), - 150, прохідний бал за виконання практичного завдання- 75 відсотків максимально можливого бала, або 112,5 бала.
48. Рішенням Комісії від 17 квітня 2025 року № 87/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання (кримінальна та цивільна спеціалізація), виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних господарських судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами).
49. Рішенням Комісії від 17 квітня 2025 року № 89/зп-25 затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12- 14 та 17- 21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами).
50. Відповідно до зазначеного рішення ОСОБА_1 відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такою, що не підтвердила здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинено її участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
51. Підставою такого висновку слугувало те, що ОСОБА_1 за результатами виконання практичних робіт отримала такі бали:
52. 1) перше модельне судове рішення, індивідуальний код учасника - 0077858 кількість балів - 45,5;
53. 2) друге модельне судове рішення, індивідуальний код учасника - 0028367, кількість балів - 51,5.
54. Відтак, загальний бал ОСОБА_1 за етап кваліфікаційного іспиту виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду склав - 97, що є меншим за 75 відсотків максимально можливого бала.
55. Оцінюючи обґрунтованість вимог заявленого позову, Суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.
56. Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
57. Частиною першою статті 92 Закону № 1402-VIII визначено, що ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
58. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 6, 7 частини першої цієї статті належить затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, та проведення кваліфікаційного оцінювання.
59. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 79-2 Закону № 1402-VIII Комісія проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів, зокрема апеляційного суду - на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, передбачених статтею 79-3 цього Закону.
60. Аналіз наведених вище положень Закону свідчить про те, що Комісія є спеціально уповноваженим державним органом суддівського врядування, якому законом делеговано повноваження організовувати та проводити кваліфікаційне оцінювання кандидатів на посади суддів, зокрема, шляхом затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту, методики його оцінювання та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантних посад суддів. Таким чином, Комісія зобов`язана діяти виключно в межах визначених законом повноважень, суворо дотримуючись затверджених нею внутрішніх регламентів та процедурних актів, що встановлюють порядок проведення конкурсу на зайняття посади судді, що покликано гарантувати об`єктивність, прозорість та законність ухвалених нею рішень.
61. Частинами першою - четвертою статті 101 цього Закону визначено, що рішення ВККС України у пленарному складі ухвалюється більшістю від установленого цим Законом складу Комісії. Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої вирішується питання, та інших осіб, які не є членами Комісії. Рішення палати ВККС України ухвалюється більшістю від складу палати з урахуванням членів іншої палати в разі їх залучення до участі в розгляді відповідного питання. Рішення колегії ВККС України ухвалюється більшістю голосів.
62. Палати та колегії ВККС України ухвалюють свої рішення від імені ВККС України, зазначаючи склад палати чи колегії, який розглядав конкретну справу.
63. Частина сьома цієї статті визначає, що рішення ВККС України можуть бути оскаржені до суду з підстав, установлених цим Законом.
64. Порядок оскарження рішення Комісії визначає стаття 88 Закону № 1402-VIII, зокрема, у вказаній статті вказано, що суддя (кандидат на посаду судді), який не згодний із рішенням ВККС України щодо його кваліфікаційного оцінювання, може оскаржити це рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
65. Рішення ВККС України, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з таких підстав:
66. 1) склад членів ВККС України, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити;
67. 2) рішення не підписано будь-ким із складу членів ВККС України, який провів кваліфікаційне оцінювання;
68. 3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання;
69. 4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків (частина четверта статті 88 Закону).
70. Під час судового розгляду цієї справи, Суд не встановив обставин чи підстав для скасування оскаржуваних рішень, визначених пунктами 1-3 статті 88 Закону № 1402-VIII, а позивачка на такі не посилалася.
71. Натомість, основним доводами позивачки при зверненні до суду з цим адміністративним позовом було зазначено невмотивованість спірних рішень Комісії.
72. Щодо наявності підстав для скасування таких рішень Комісії з підстав, визначених пунктом 4 частини четвертої статті 88 Закону, Суд звертає увагу на наступне. 
73. Рішення ВККС України, палат та колегій Комісії викладаються у письмовій формі. У рішенні зазначаються дата і місце ухвалення рішення, склад Комісії (палати, колегії), питання, що розглядалося, мотиви ухваленого рішення, результати поіменного голосування членів Комісії. Рішення підписується головуючим і членами Комісії (палати, колегії), які брали участь у його ухваленні.
74. Зазначене вище правове регулювання свідчить про те, що, в якому б складі Комісія не ухвалювала рішення (пленарний склад, палата чи колегія), воно повинно містити мотиви ухвалення відповідного рішення.
75. Як зазначалося вище, згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 79-3 Закону № 1402-VIII Комісія проводить кваліфікаційне оцінювання кандидата на посаду судді, зокрема, апеляційного суду.
76. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено, що порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються ВККС України.
77. Означені повноваження Комісії включені до Закону у зв`язку з набранням чинності 30 грудня 2023 року Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 9 грудня 2023 року № 3511-IX.
78. Для розуміння правової природи таких змін Суд звертається до пояснювальної записки до законопроєкту означеного Закону, де зазначено таке.
79.  «У Додатку 1 до Меморандуму про взаєморозуміння між Україною та Європейським Союзом щодо отримання Україною макрофінансової допомоги у сумі 18 млрд євро, одним із умов Меморандуму у сфері Верховенства права визначено удосконалення відбору суддів, та зазначено чіткі кроки, які має здійснити Україна: (… (c) затвердження та оприлюднення оновленою ВККС положення про відбір суддів, у тому числі щодо чітких критеріїв оцінювання та методології оцінювання [2-3 квартали 2023]; і запуск процедури відбору суддів на основі вдосконаленої бази [4 квартал 2023]. Пункти (а) та (b) лежать в площині змін до чинного законодавства України, а тому виконати вищезазначені умови без внесенні відповідних змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» неможливо.
80. У спільній заяві послів G-7 у січні 2021 року в пріоритетах судової реформи також було окреслено питання відбору суддів та оцінку їх кваліфікації («встановити чіткі, публічні правила та процедури ВККС для прозорого відбору суддів на основі заслуг і оцінки їх кваліфікації, відновити призупинені процеси добору суддів… 
81. Стратегією розвитку системи правосуддя та конституційного судочинства на 2021-2023 роки, затвердженої Указом Президента України від 11 червня 2021 року №231/2021, одними із ключових напрямків у сфері добору кандидатів на посаду судді, кар`єри судді та кваліфікаційного оцінювання суддів визначено: 
- удосконалення процедури добору кандидатів на посаду судді місцевого суду шляхом запровадження ефективних методів відбору кандидатів, програм їх підготовки та методик оцінювання результатів підготовки кандидатів, можливості стажування кандидатів у судах; ….
…- удосконалення порядку та методології кваліфікаційного оцінювання суддів (кандидатів на посаду судді).
82. У Заяві Верховної Ради України «Про необхідність жорсткого і безкомпромісного подолання проявів корупції в системі правосуддя», затвердженій Постановою Верховної Ради України від 29 травня 2023 року № 3119-IX, Парламент наголосив на потребі в рішучому та послідовному продовженні судової реформи з метою зміцнення авторитету та підвищення рівня довіри суспільства до інститутів правосуддя, а також подальшої євроінтеграції України, зокрема, ґрунтовно вдосконаливши правила добору та доступу до професії судді, забезпечивши належну перевірку кандидатів на посаду судді за критеріями, зокрема, професійної компетентності.
83. Отже, включення до Закону повноважень ВККС України щодо затвердження показників відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді було обумовлено не лише внутрішньою потребою вдосконалення судової системи, а передусім, необхідністю виконання міжнародних зобов`язань України. Аналіз пояснювальної записки до Закону підтверджує, що затвердження чітких критеріїв, методології та правил оцінювання суддів прямо визначене як обов`язкова умова міжнародних партнерів, зокрема, Європейського Союзу в рамках Меморандуму про надання макрофінансової допомоги у розмірі 18 млрд євро, а також узгоджується з пріоритетами, публічно окресленими послами G-7, рішеннями Верховної Ради та Стратегією у сфері правосуддя на 2021- 2023 роки.
84. На виконання зазначеної вище норми, Комісія рішенням від 19 червня 2024 року №185/зп-24 затвердила Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (зі змінами, далі - Положення № 185/зп-24), яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
85. Відповідно до пункту 1.12 Положення № 185/зп-24 визначено такі етапи складання іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду, а також суддями у межах процедури кваліфікаційного оцінювання:
- тестування когнітивних здібностей;
- тестування знань з історії української державності;
- тестування загальних знань у сфері права;
- тестування знань зі спеціалізації відповідного суду;
- виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
86. Пунктом 62 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1402-VIII установлено, що після введення в дію положень цього Закону щодо анонімного тестування з історії української державності таке тестування не проводиться в межах кваліфікаційного іспиту під час конкурсів на зайняття вакантних посад суддів, оголошених рішеннями ВККС України від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, від 23 листопада 2023 року № 145/зп-23.
87. Відтак, під час конкурсу на зайняття вакантних посад суддів, оголошеного рішенням ВККС України від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, кандидати складали: тестування когнітивних здібностей; тестування загальних знань у сфері права; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
88. Пунктами 5.6 - 5.7 Положення № 185/зп-24 визначено, що бали за кожен етап іспиту визначаються окремо. Максимально можливий бал на кожному етапі іспиту:
- тестування когнітивних здібностей - 60;
- тестування загальних знань у сфері права - 50.
- тестування знань зі спеціалізації відповідного суду - 100.
- виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.
89. Отримані на кожному етапі іспиту кандидатом бали є результатом оцінки виконаного того чи іншого завдання (відповідно тестування або практичного завдання). Підставами для отримання відповідних балів, як узагальненого результату кожного етапу іспиту, є виконання/невиконання завдань, поставлених перед учасником відповідного конкурсу.
90. При цьому методика оцінювання має бути максимально чіткою та зрозумілою, як для особи, яка проходить відповідний етап іспиту, так і для сторонього спостерігача. Наприклад, як у випадку оцінювання тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду, коли за правильну відповідь кандидат отримує 1 бал, за неправильну - 0 балів. Такий алгоритм дозволяє учаснику іспиту та сторонньому спостерігачу чітко зрозуміти логіку формування кінцевого результату, мінімізуючи при цьому простір для суб`єктивного трактування та забезпечуючи високий рівень передбачуваності процедури.
91. Відповідно до пункту 2.9 розділу 2 Положення № 185/зп-24 практичне завдання виявляє рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні, а саме: уміння критично мислити та правильно оцінювати фактичні обставини справи; уміння мотивувати свою позицію; уміння застосовувати джерела права, що релевантні до спірних правовідносин; уміння вирішувати правову проблему; уміння лаконічно викладати свою позицію; уміння дотримуватись норм мовних засобів офіційно-ділового стилю.
92. Під час виконання практичного завдання учаснику необхідно сформулювати правильне, на його думку, модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів завдання (пункт 4.13 розділу 4 Положення №185/зп-24).
93. Зазначеними вище Положенням встановлено, що практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (пункт 5.5.1).
94. Перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (пункт 5.5.5 Положення).
95. За результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів (пункт 5.5.6 Положення).
96. Згідно з пунктом 5.8 розділу 5 Положення №185/зп-24 кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час кваліфікаційного іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання.
97. Отже, Положенням № 185/зп-24 визначено як мету практичного завдання - виявлення рівня практичних навичок та умінь у правозастосуванні, так і спосіб його оцінювання, який передбачає перевірку відповідності виконаного завдання встановленим критеріям (методичним вказівкам), із виставленням індивідуальних балів кожним членом екзаменаційної комісії. Такий підхід покликаний забезпечити об`єктивність, прозорість та комплексність оцінювання здатності учасника застосовувати норми права в умовах, наближених до реальної судової практики.
98. Підпунктом 5.5.4 пункту 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24 передбачено, що методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті.
99. Саме на виконання цього положення рішенням Комісії від 17 липня 2024 року №228/зп-24 затверджено Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, які кожному кандидату на посаду судді дають змогу зрозуміти позицію Комісії під час розподілу балів за виконане практичне завдання (далі - Методичні вказівки).
100. У ході судового розгляду справи представник відповідача неодноразово (як у відзиві на позовну заяву, так і під час усних виступів) зазначав про те, що затверджені Комісією Методичні вказівки мають суто внутрішній характер, оскільки вони звернені, в першу чергу, до екзаменаційної комісії та слугують інструментом для забезпечення єдиного підходу до оцінювання всіх робіт кандидатів. З огляду на це, Комісія розглядає вказаний документ як орієнтир для екзаменаторів, а не як акт, що визначає обов`язкову форму деталізованого мотивування результатів для кандидата.
101. У контексті наведених аргументів, суд звертає увагу на те, що постановою Кабінету Міністрів України від 4 березня 2023 року № 220 затверджено Державну антикорупційну програму на 2023- 2025 роки, де у розділі 2 «Запобігання корупції у пріоритетних сферах», підпункті 2.1.2 розділу 2.1 «Справедливий суд, прокуратура та органи правопорядку», зазначено, що система визначення балів для суддів (кандидатів на посаду судді) під час здійснення ВККС України процедур добору суддів та кваліфікаційного оцінювання не є оптимальною: розподіл балів між об`єктивними та суб`єктивними складовими не є збалансованим; відсутні чіткі правила щодо виставлення балів кандидатам залежно від продемонстрованих ним якостей. Це також сприяє недостатній обґрунтованості та неналежній вмотивованості рішень ВККС України, створює невиправдану надмірну дискрецію.
102. Додаток 1 до Державної антикорупційної програми на 2023- 2025 роки визначає очікувані стратегічні результати, показники (індикатори) їх досягнення та вимірювані критерії виконання завдань.
103. Очікуваним стратегічним результатом у сфері правосуддя було визначено: 2.1.2.4. Запровадження об`єктивної та прозорої методики виставлення балів, визначення результатів членами ВККС України та Вищої ради правосуддя під час прийняття рішень у процедурах добору, оцінювання та просування суддів, а також оприлюднення інформації про проведення іспитів.
104. Індикаторами досягнення цього результату визначено, що: Показник 3) - детальні методики ВККС України щодо виставлення балів суддям (кандидатам на посаду судді) на кожному відповідному етапі у процедурах добору суддів та кваліфікаційного оцінювання:
а) розроблені з урахуванням визначеної ВККС України професіограми судді;
б) доопрацьовані за результатами консультацій з Вищою радою правосуддя, Громадською радою доброчесності, Радою суддів України, неурядовими організаціями;
в) затверджені ВККС України;
г) оприлюднені;
ґ) постійно застосовуються у процедурах добору суддів та кваліфікаційного оцінювання.
Показник 4) - щонайменше 80 відсотків фахівців у сфері правосуддя оцінюють, що:
а) детальні методики ВККС України щодо виставлення балів суддям (кандидатам на посаду судді) на кожному відповідному етапі у процедурах добору суддів та кваліфікаційного оцінювання, які застосовуються на практиці, повністю або здебільшого забезпечують належний баланс між об`єктивними та суб`єктивними критеріями оцінювання;
б) детальні методики ВККС України щодо виставлення балів суддям (кандидатам на посаду судді) на кожному відповідному етапі у процедурах добору суддів та кваліфікаційного оцінювання систематично застосовуються ВККС України у всіх процедурах добору суддів та кваліфікаційного оцінювання.
105. Саме тому Додатком 2 до Державної антикорупційної програми на 2023- 2025 роки, у розділі «Заходи з виконання Програми», було передбачено та закріплено конкретний механізм реалізації стратегічного результату 2.1.2.4, а саме: 2.1.2.4.7 - затвердження доопрацьованих детальних методик ВККС України щодо виставлення балів суддям та кандидатам на посаду судді на кожному відповідному етапі процедур добору суддів та кваліфікаційного оцінювання, їх офіційне оприлюднення та практичне впровадження.
106. Цей захід є логічним продовженням та інструментом виконання стратегічної вимоги, визначеної у пункті: 2.1.2.4 - запровадження об`єктивної та прозорої методики виставлення балів і визначення результатів членами ВККС та Вищої ради правосуддя під час прийняття рішень у процедурах добору, оцінювання та просування суддів, а також забезпечення оприлюднення інформації про проведення іспитів.
107. Отже, Урядом було не лише констатовано потребу в удосконаленні системи оцінювання, але й встановлено обов`язковий для імплементації крок - розроблення, затвердження та оприлюднення деталізованих методик виставлення балів, які мають застосовуватись постійно, забезпечувати баланс критеріїв та обмежувати надмірну дискрецію під час оцінювання.
108. Аналіз нормативних актів Уряду та документів Міністерства юстиції свідчить, що держава прямо визнала проблему надмірної дискреції та відсутності єдиних, об`єктивних і прозорих правил виставлення балів у процедурах добору та оцінювання суддів. Для усунення цієї проблеми Урядом було передбачено конкретний, обов`язковий для впровадження механізм - розроблення, затвердження, офіційне оприлюднення та постійне застосування деталізованих методик оцінювання, спрямованих на забезпечення єдності стандартів, передбачуваності та збалансованості критеріїв оцінювання.
109. У цьому контексті Методичні вказівки, затверджені рішенням Комісії № 228/зп-24 від 17 липня 2024 року, і є таким інструментом реалізації державної політики у сфері правосуддя, а не суто внутрішнім чи допоміжним документом рекомендаційного характеру. Їх правова сила випливає не лише з факту затвердження Комісією, але й із функціонального їх призначення - для встановлення єдиного, об`єктивно, вимірюваного та постійно застосовного алгоритму виставлення балів за елементами практичного завдання, що прямо узгоджується зі стратегічною метою державної антикорупційної програми. За принципом належного урядування, встановивши для себе певні норми і правила, суб`єкт владних повноважень повинен їх дотримуватися, при цьому тягар доведення перед судом належного їх дотримання покладається у цій категорії спорів саме на відповідача.
110. Відтак, дійсна мета ухвалення Методичних вказівок полягає у формуванні чітких нормативно визначених механізмів оцінювання практичних робіт кандидатів, які:
унеможливлюють довільне чи різностандартне виставлення балів різними складами Комісії;
забезпечують однаковість підходів, передбачуваність та прозорість оцінювання практичних завдань;
мінімізують суб`єктивізм та обмежують дискрецію до розумних, нормативно контрольованих меж;
створюють стандартизовані приписи, які фактично є критеріями юридичної оцінки практичного завдання, а не лише пояснювальним матеріалом.
111. Саме тому, оцінюючи характер Методичних вказівок крізь призму їх мети, змісту і механізму впровадження, колегія суддів визнає, що вони є частиною нормативної інфраструктури процедури оцінювання, покликаної не лише членам Комісії допомогти оцінювати відповідні практичні роботи, а й регламентувати, уніфікувати та зробити юридично передбачуваною систему розподілу балів за результатами оцінки вже виконаної практичної роботи.
112. Аналізуючи Методичні вказівки, затверджені рішенням Комісії № 228/зп-24 від 17 липня 2024 року, Суд встановив, що в них визначено:
- елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню (наприклад, доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився/не погодився з висновками суду першої інстанції; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі);
- кількість балів за елемент оцінювання (наприклад, за доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився/не погодився з висновками суду першої інстанції, комісія може виставити від 0 до 16 балів, тоді як за мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі - від 0 до 14 балів);
- показники оцінювання (наприклад, уміння застосовувати норми процесуального закону, що регулюють структуру та зміст мотивувальної частини постанови (ухвали) суду апеляційної інстанції; уміння аналізувати та синтезувати ключові (основні, істотні) висновки суду першої інстанції, доречні та важливі аргументи учасників справи, їх оцінки, їх прийняття та/або відхилення).
113. При цьому методичними вказівками визначено, що за написання мотивувальної частини рішення кандидат максимально може отримати 45 балів, за резолютивну частину - 22 бали, за дотримання стилістики судового рішення - 5 балів, за дотримання правил орфографії та пунктуації - 3 бали.
114. Отже, з наведеного регулювання випливає, що оцінювання виконаного практичного завдання має здійснюватися шляхом перевірки кожного з визначених Методичними вказівками елементів, зокрема, мотивувальної та резолютивної частин судового рішення, дотримання стилістики, орфографії та пунктуації. Такий деталізований підхід спрямований на забезпечення всебічної та об`єктивної оцінки якості роботи учасника, що, у свою чергу, гарантує належну перевірку рівня його професійних знань, аналітичних здібностей і вміння застосовувати норми права у конкретній правовій ситуації.
115. Такий підхід до оцінювання вимагає наявності належної доказової бази, яка дає можливість як учаснику конкурсу, так і суду, що здійснює перевірку правомірності рішень Комісії, пересвідчитися у дотриманні екзаменаційною комісією вимог Положення №185/зп-24 та Методичних вказівок, обґрунтованості виставлених балів та відсутності ознак суб`єктивного або дискримінаційного підходу під час оцінювання. У цьому контексті особливого значення набуває дотримання принципів належного документування результатів оцінювання та їх повноцінного відображення у матеріалах конкурсу, що є запорукою довіри до процедури відбору кандидатів на посаду судді.
116. Суд наголошує на тому, що розробка методики оцінювання кандидатів є обов`язком Комісії, а не її правом, і метою розробки такої методики є однаковий підхід до оцінювання усіх учасників відповідного конкурсу та за результатами такої оцінки отримання кандидатом зрозумілого обґрунтування виставлення відповідної оцінки.
117. На переконання колегії суддів, відсутність у Законі № 1402-VIII та Положенні № 185/зп-24 експліцитної (прямої) вимоги щодо фіксації саме поелементних балів не може розцінюватися як правова підстава, що нівелює обов`язковість дотримання Методичних вказівок. Навпаки, такий стан правового регулювання свідчить про свідоме делегування законодавцем повноважень щодо деталізації процедури оцінювання на рівень підзаконних актів самої Комісії, що і було реалізовано Комісією у липні 2024 року шляхом затвердження Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій (рішення № 228/зп-24 від 17 липня 2024 року).
118. Цей документ став нормативною моделлю алгоритму оцінювання, оскільки він не лише визначив елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, а й встановив конкретну шкалу балів за кожним із них.
119. Запровадження такої деталізованої методики було спрямоване на реалізацію державної антикорупційної політики, метою якої є подолання надмірної дискреції та забезпечення прозорого, вимірюваного й уніфікованого підходу до оцінювання всіх кандидатів. Відтак, затвердження таких Методичних вказівок сформувало у кандидатів, зокрема й у ОСОБА_1 , легітимні очікування, що їхні роботи будуть оцінюватися саме за цією поелементною шкалою, а виставлені бали будуть обґрунтованими та перевірюваними.
120. Натомість слідування ж позиції Комісії про відсутність обов`язку поелементного відображення балів за результатами перевірки робіт неминуче призведе до нівелювання юридичного значення цих нормативних орієнтирів, позбавляючи процедуру оцінювання її практичного та контрольного сенсу.
121. Слід також наголосити, що, хоча у процедурах на зайняття вакантної посади судді та проведення відповідного кваліфікаційного оцінювання Комісія як уповноважений суб`єкт владних повноважень діє та ухвалює рішення відповідно до визначених Законом № 1402-VIII дискреційних повноважень, межі цієї дискреції не можуть бути неосяжними та повинні підлягати зовнішньому публічному нагляду, зокрема судовому контролю.
122. Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року, дискреційним є повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
123. Комітет Міністрів Ради Європи сформулював принципи, які слугують змістовними гарантіями ухвалення справедливого рішення. Здійснюючи дискреційні повноваження, адміністративний орган: переслідує лише ту мету, задля якої його наділено такими повноваженнями: дотримується принципу об`єктивності й безсторонності, враховуючи лише ті чинники, які стосуються конкретної справи; дотримується принципу рівності перед законом, не допускаючи несправедливої дискримінації; забезпечує належну рівновагу між несприятливими наслідками, які можуть настати через його рішення для прав, свобод чи інтересів осіб, та переслідуваною метою: ухвалює своє рішення в межах строку, прийнятного під кутом зору питання, яке вирішується; забезпечує послідовне застосування загальних адміністративних приписів з одночасним врахуванням конкретних обставин кожної справи.
124. У пункті 2.4 Рішення Конституційного Суду України від 08 червня 2016 року № 3-рп/2016 ідеться про те, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України), одним з елементів якого є правова визначеність приписів законів та інших нормативно-правових актів.
125. За правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною в Рішенні від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005, із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці, неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини).
126. Твердження Конституційного Суду України ґрунтуються на тому, що принцип правової визначеності не виключає визнання за органом державної влади певних дискреційних повноважень у прийнятті рішень, однак у такому випадку має існувати механізм запобігання зловживанню ними. Цей механізм повинен забезпечувати, з одного боку, захист особи від свавільного втручання органів державної влади у її права і свободи, а з другого - наявність можливості в особи передбачати дії цих органів.
127. У пункті 127 рішення ЄСПЛ від 14 червня 2007 року у справі «Свято-Михайлівська Парафія проти України» суд нагадав, що закон має бути сформульований з достатнім ступенем передбачуваності, щоб надати громадянину можливість у розумній, залежно від обставин, мірі передбачити наслідки певної дії. Ступінь передбачуваності значною мірою залежить від змісту акта, який розглядається, сфери, яку він має охопити, кількості та статусу тих, кому його адресовано.
128. До того ж у національному праві має бути засіб юридичного захисту від свавільного втручання органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Визначення дискреційних повноважень, якими наділені органи державної влади у сфері основоположних прав, у спосіб, що фактично робить ці права необмеженими, суперечило б принципу верховенства права. Відповідно закон має чітко визначати межі повноважень компетентних органів та однозначно визначати спосіб їх здійснення, беручи до уваги легітимну мету засобу, який розглядається, щоб гарантувати особі адекватний захист від свавільного втручання.
129. Так само за практикою ЄСПЛ надання правової дискреції органам влади у виді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права, і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети цього заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (див. рішення від 02 листопада 2006 року у справі «Волохи проти України», від 02 серпня 1984 року у справі «Мелоун проти Сполученого Королівства»).
130. Правовладдя вимагає, щоб будь-яка дискреція не була настільки необмеженою, щоб стати потенційно свавільною. Жодна дискреція не може бути юридично безмежною.
131. Зазначений висновок узгоджується з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 березня 2025 року у справі П/990/64/24.
132. Верховний Суд наголошує, що судовий контроль за реалізацією суб`єктами владних повноважень їхніх дискреційних повноважень здійснюється за визначеними частиною другою статті 2 КАС України критеріями, зокрема, чи діяли вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо.
133. При цьому, якщо Суд установить, що діяльність органу державної влади не відповідає хоча б одному з визначених у частині другій статті 2 КАС України критеріїв, це може бути підставою для задоволення позову щодо оскарження відповідних дій (бездіяльності) чи рішення, якщо така діяльність порушує права, свободи та інтереси позивача.
134. У свою чергу, Комісія є уповноваженим суб`єктом з питань проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді та прийняття рішення за його результатами, тобто є суб`єктом владних повноважень, на дії якого поширюються вимоги, встановлені статтею 2 КАС України.
135. Зазначений висновок узгоджується з висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 01 травня 2025 року у справі №990/232/24.
136. Предметом розгляду у цій справі є правомірність рішень Комісії від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 та №89/зп-25, якими затверджено кодовані та декодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12- 14 та 17- 21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, в частині, що стосується ОСОБА_1 .
137. Проаналізувавши зазначені вище рішення, Суд звертає увагу на те, що у вказаних рішеннях цитуються норми Закону № 1402-VIII та Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24, які дозволили Комісії дійти висновку про необхідність вчинити такі дії: затвердити кодовані та декодовані результати виконаного кандидатами практичного завдання та загальні результати першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Складання кваліфікаційного іспиту»; допустити до другого етапу «Дослідження досьє та проведення співбесіди» у межах зазначеного конкурсу 706 кандидатів на посаду судді, які набрали прохідний бал кваліфікаційного іспиту; відмовити в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнати такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя, припинити участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) конкурсі 780 кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних господарських судах.
138. З додатку 1 до рішення від 17 квітня 2025 року № 89/зп-25 вбачається, що за результатами виконання практичних робіт ОСОБА_1 отримала такі бали: 1) перше модельне судове рішення, індивідуальний код учасника - 0077858, кількість балів - 45,5; 2) друге модельне судове рішення, індивідуальний код учасника - 0028367, кількість балів - 51,5. У підсумку загальний результат позивачки за цей етап склав 97 балів, що стало підставою для висновку Комісії про те, що іспит «не складено», оскільки отриманий результат є нижчим за встановлений прохідний бал у 112,5 балів.
139. Однак, проаналізувавши зміст оскаржуваних рішень та доданих до них матеріалів, колегія суддів констатує, що воно фактично зводиться лише до фіксації підсумкового арифметичного показника оцінювання, адже у рішенні відсутні будь-які мотиви, з яких екзаменаційна комісія дійшла висновку про виставлення саме таких балів за кожну з робіт позивачки.
140. Відсутність належної й легітимно очікуваної деталізації в оцінюванні викликає у колегії суддів питання щодо справедливості та об`єктивності процесу оцінювання, а також призводить до переконання щодо недостатньої обґрунтованості виставленого бала. 
141. Суд звертає увагу на те, що у постанові від 14 листопада 2024 року у справі №990/71/24 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що Комісія відповідно до свого статусу, повноважень, встановленого законом порядку, мети і завдань, які перед нею стоять, вільна у виборі будь-яких підстав і, керуючись власною оцінкою цих підстав, має право засумніватися у відповідності кандидата на посаду судді критеріям та умовам, за яких можливе внесення рекомендації про призначення на посаду судді.
142. Разом з тим, у постанові від 18 квітня 2024 року № 9901/110/19 Велика Палата Верховного Суду підкреслила, що судовий контроль щодо дискреційних повноважень Комісії надати оцінку кандидату на посаду судді на предмет його відповідності встановленим законом критеріям компетентності, професійної етики та доброчесності згідно з положеннями частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України покликаний забезпечити, щоб ці повноваження були використані відповідно до мети, з якою вони були надані, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом (запобігаючи всім формам дискримінації), пропорційно (зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване ухвалене Комісією рішення за результатами кваліфікаційного оцінювання). Іншими словами, суд повинен забезпечити, щоб реалізація Комісії дискреційних повноважень під час проведення кваліфікаційного оцінювання не була свавільною. Зазначено, що повноваження членів Комісії оцінювати певні факти як такі, що узгоджуються чи ні з поняттям доброчесності, є виключними. Ніхто інший, окрім Комісії, не має повноважень оцінювати доброчесність кандидата на посаду судді.
143. Зазначені правові висновки Велика Палата Верховного Суду формувала, вирішуючи спори щодо ненадання рекомендацій про призначення кандидата на посаду судді.
144. У той же час вказані висновки можна застосувати й у процесі використання Комісією дискреційних повноважень під час оцінювання практичних робіт кандидатів на посаду судів. 
145. Верховний Суд наголошує, що належна вмотивованість акта індивідуальної дії є імперативною вимогою закону та засадничою гарантією захисту особи від свавілля, оскільки таке рішення має в обов`язковому порядку розкривати змістовну логіку та об`єктивні міркування, якими керувалася Комісія під час оцінювання професійної компетентності конкретного кандидата.
146. Водночас Суд констатує, що відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували дотримання екзаменаційною комісією алгоритму оцінювання, визначеного Методичними вказівками. Ухилення від поелементної фіксації балів за кожним із заздалегідь визначених показників (мотивувальна частина, резолютивна частина тощо) позбавляє процедуру ознак прозорості та унеможливлює здійснення змістовного судового контролю за правомірністю реалізації Комісією її дискреційних повноважень як ключового питання спору.
147. Додатково Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що рішення Комісії в частині необґрунтування виставлених оцінок за виконання практичного завдання неодноразово були предметом розгляду Верховним Судом.
148. Зокрема, до Верховного Суду оскаржувалися рішення Комісії в частині необґрунтування виставлених оцінок за виконання практичного завдання в межах наступних процедур: 
- конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 07 листопада 2016 року №145/зп-16 на зайняття 120 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду (справа №800/166/17);
- конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 02 серпня 2018 року №185/зп-18 на зайняття 78 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду (справа №9901/49/19);
- добору кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 600 прогнозованих вакантних посад суддів місцевого суду від 03 квітня 2017 року №28/зп-17 (справа №9901/261/19);
- конкурсу, оголошеного рішенням Комісії 30 вересня 2017 року № 98/зп-17 на зайняття 21 вакантної посади судді Вищого суду з питань інтелектуальної власності (справа №9901/948/18);
- конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 02 серпня 2018 року №186/зп-18 на зайняття 39 вакантних посад суддів Вищого антикорупційного суду, з яких до Вищого антикорупційного суду - 27 посад суддів, до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду - 12 посад суддів (справа №9901/119/19).
149. Проводячи зазначені вище конкурси та оцінюючи, зокрема, виконані практичні завдання, Комісія керувалася Порядком проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04 листопада 2016 року №144/зп-16 (далі - Порядок №144/зп-16), та Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затвердженого рішенням Комісії від 03 листопада 2016 року №143/зп-16 (далі - Положення 143/зп-16) з урахуванням відповідних змін включно із періодом проведення конкурсу.
150. Також Суд переглядав відповідні рішення Комісії в межах кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді, призначених Комісією відповідно до пункту 20 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №8/зп-18 від 01 лютого 2018 року, №133/зп-18 від 07 червня 2018 року, №106/зп-17 від 20 жовтня 2017 року (зокрема справи №9901/582/18, №9901/37/19, №9901/79/19).
151. У процесі оцінювання практичних завдань в межах цих процедур, окрім зазначених вище Порядку та Положення, Комісія користувалася Положенням про складення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів на посаду судді, затвердженого рішенням Комісії від 03 жовтня 2018 року №211/зп-18. І саме правильність застосування цих положень оцінював Верховний Суд, розглядаючи справи.
152. У спірних правовідносинах, як зазначалося вище, Комісія, оцінюючи практичні завдання кандидатів на посаду судді, використовувала Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затверджене рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24.
153. Верховний Суд наголошує на тому, що не надавав оцінки правильності застосування Комісією Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24, під час оцінювання практичних завдань в межах інших конкурсних процедур.
154. Суд зазначає, що в Положеннях №144/зп-16 та №211/зп-18 передбачалося, що перевірка виконаного учасником іспиту практичного завдання полягає у встановленні його відповідності показникам методики оцінювання результатів (пункт 11 розділу V та пункт 7 розділу V відповідно).
155. Тоді, як в Положенні №185/зп-24 визначено, що перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (пункт 5.5.5 Положення).
156. Запровадження Методичних вказівок є новелою у правозастосовній діяльності Комісії, спрямованою на практичну реалізацію принципів відкритості та доступності. На відміну від попередніх конкурсних процедур, де деталізована шкала оцінювання не оприлюднювалася, чинний підхід встановлює заздалегідь визначені межі для реалізації дискреційних повноважень, що мінімізує ризики суб`єктивізму та забезпечує єдність стандартів оцінювання.
157. Нормативне закріплення поелементної шкали оцінювання у поєднанні з вимогами пункту 5.5.5 Положення № 185/зп-24 накладає на Комісію юридичне зобов`язання встановлювати та фіксувати відповідність змісту виконаного учасником завдання кожному окремому показнику (елементу), визначеному у вказаних методичних актах. Ухилення від такої деталізації не лише нівелює функціональне призначення Методичних вказівок, а й призводить до порушення стандарту "якості закону" та права кандидата на отримання належним чином вмотивованого рішення.
158. У пункті 42 Висновку №17 (2014) КРЄС застеріг від оформлення результатів оцінювання лише у вигляді балів, чисел, процентних співвідношень або кількості винесених рішень. Усі ці методи, за умови застосування їх без подальшого пояснення чи оцінки, можуть створити хибне враження об`єктивності та достовірності. 
159. На переконання колегії суддів, наведені застереження КРЄС щодо неприпустимості суто арифметичного підходу до оцінювання професійної діяльності можуть бути повною мірою застосовні й на процедуру відбору кандидатів на посаду судді. Ігнорування вимоги щодо змістовної вмотивованості результатів іспиту створює ілюзію об`єктивності та достовірності процесу, що в подальшому може негативно вплинути на якість формування суддівського корпусу та підірвати суспільну довіру до результатів конкурсу.
160. Відтак, виставлення підсумкового бала без відображення результатів оцінки за кожним показником робить неможливим здійснення змістовного судового контролю, оскільки суд позбавлений змоги перевірити, чи були дискреційні повноваження Комісії реалізовані на підставі релевантних і заздалегідь визначених критеріїв. 
161. Таким чином, брак деталізації та вмотивованості оскаржуваних рішень свідчить про їх необґрунтованість, що за встановлених обставин є самостійною підставою для їх скасування відповідно до вимог статті 88 Закону № 1402-VIII.
Щодо тверджень Позивачки про незабезпечення ії актуальними нормативно-правовими актами, необхідними для виконання практичного завдання.

162. Як вже було зазначено, виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23, здійснювалось з використанням комп`ютерної техніки.
163. 11.02.2025, під час виконання практичного завдання, Комісією забезпечено кандидатів, зокрема Позивача, комп`ютером з підключеним до нього маніпулятором миші, доступом в електронній формі до двох зошитів із практичним завданням та доступом до дозволених нормативно-правових актів, які є необхідними та достатніми для його виконання.
164. Для цілей виконання практичного завдання комп`ютери кожного учасника іспиту, в тому числі ОСОБА_1 , мали спільний доступ до мережевої папки, в якій містились необхідні для виконання практичного завдання нормативно-правові акти, а саме: Господарський процесуальний кодекс України, Кримінальний кодекс України, Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України, Закон України «Про судовий збір», прожиткові мінімуми на одну особу в розрахунку на місяць у 2015-2025 роках, розміри мінімальних заробітних плат у 2015-2025 роках, а також Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення ухвалення та проголошення судових рішень» від 19.12.2024 № 4173-ІХ.
165. Перед початком проведення іспиту уповноваженими працівниками Комісії було роз`яснено права і обов`язки учасників іспиту, поінформовано про особливості виконання практичного завдання, а також запропоновано кандидатам перевірити як і справність комп`ютера, так і можливість доступу до нормативно-правових актів в мережевій папці.
166. Так, від Позивачки та від інших учасників іспиту, в день виконання практичного завдання, а саме 11.02.2025, до Комісії не надходили звернення щодо неможливості мати доступ до мережевої папки, а також щодо наповнення (змісту) такої папки, зокрема щодо відсутності окремого нормативно-правового акту.
167. Крім того, з оляду на недотриманння Комісією Методичних вказівок під час перевірки практичних завдань, колегія суддів позбавлена можливостей встановити чи було з цих підстав зменшено бал за складання іспиту з практичного завдання.
168. Щодо доводів позивачки на недотримання відповідачем процедури кваліфікаційного оцінювання в частині повторного перегляду виконаних нею практичних завдань та позбавлення її права «бути почутим».
169. Колегія суддів зазначає, що Комісія, реалізуючи процедуру конкурсу, діє виключно на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачений Конституцією та Законом.
170. З набранням чинності 30.12.2023 Закону України № 3511-ІХ "Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри" № 3511-ІХ від 09.12.2023, редакція статті 85 (частини другої) зазнала змін, та в чинній її редакції не передбачено можливості перегляду рішень Комісії щодо результатів виконаного учасниками іспиту практичного завдання.
171. Частиною першої статті 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
172. Пункт 2 частини першої статті 5 КАС України встановлює, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
173. Тобто, законодавство України встановлює можливість оскарження рішення суб`єкта владних повноважень в судовому порядку.
174. Відтак доводи Позивачки щодо порушення Комісією процедури кваліфікаційного оцінювання в частині позбавлення права Позивача «бути почутим» та необхідності повторної перевірки виконаного Позивачкою практичного завдання є необґрунтованими.
Щодо незабезпечення однакових стандартів оцінювання результатів виконання практичних робіт, що мало наслідком прояв дискримінації.
175. Так, позивачка вказує, що конкурсна процедура перетворилась на лоторею, де пощастило тим, хто обрав кримінальну спеціалізацію або виконував завдання у той день, коли воно було легшим чи члени Комісії були більш лояльні при оцінюванні робіт.
176. Колегія суддів звертає увагу позивачів на те, що статтею 74 Закону № 1402-VIII встановлено, що кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. Тобто, при проходженні кваліфікаційного іспиту написання практичного завдання кандидат на посаду суддів має бути професійно компетентним під час виконання іспиту та показувати рівень знань здатності здійснювати правосуддя. 
177. Крім того Комісія зазначає, що рішенням від 21 серпня 2024 року № 260/зп-24 оприлюднено номери судових справ, що використовувалися у процесі розроблення модельних судових рішень для проведення кваліфікаційного іспиту в межах кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних судів, згідно з додатком, в яких викладені правові позиції Верховного Суду, а не конкретні обставини справ, що у свою чергу спростовує доводи позивача про те, що Комісією не було забезпечено однакових стандартів оцінювання результатів виконання практичних робіт, що мало наслідком прояв дискримінації.
178. Отже, доводи ОСОБА_1 щодо порушення Комісією процедури кваліфікаційного оцінювання в частині незабезпечення однакових стандартів оцінювання результатів виконання практичних робіт, є необґрунтованими.
VI. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
179. Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
180. З огляду на встановлені обставини, колегія суддів дійшла висновку, що констатоване у цій справі порушення процедурних гарантій не може бути усунуте шляхом суто декларативного скасування оскаржуваних актів без забезпечення реального та ефективного поновлення права позивачки на справедливе оцінювання. За таких умов, співмірним та належним способом захисту є зобов`язання ВККС України повторно оцінити практичні завдання, виконані ОСОБА_1 (перше модельне судове рішення - код 00778582, друге модельне судове рішення - код 0028367), із неухильним дотриманням алгоритму, визначеного Методичними вказівками, затвердженими рішенням Комісії від 17 липня 2024 року №228/зп-24.
181. Водночас, відсутність у матеріалах справи поелементної фіксації балів, передбаченої Методичними вказівками № 228/зп-24, фактично нівелює можливість здійснення змістовного судового контролю за правомірністю реалізації Комісією її дискреційних повноважень. За таких обставин Суд позбавлений можливості перевірити, чи було оцінювання здійснене об`єктивно та на підставі релевантних критеріїв, що робить оскаржувані рішення необґрунтованими у розумінні статті 101 Закону № 1402-VIII та статті 2 КАС України.
182. Окремо суд наголошує, що анонімність кваліфікаційного іспиту є процесуальною гарантією неупередженості оцінювання, однак вона не може тлумачитися як безумовна перешкода для усунення допущених у процедурі оцінювання порушень та не може слугувати підставою відмови у захисті порушеного права особи, яке встановлене судом. Суд не знаходить підстав вважати, що повторне оцінювання суперечитиме принципу анонімності та конфіденційності за умов здійснення такого у спосіб, наведений відповідачем у письмових поясненнях та застосований ним у випадку повторної оцінки практичної роботи іншого кандидата. 
183. Так, за твердженням Комісії, дотримання принципу анонімності гарантує відсутність у членів екзаменаційної комісії доступу до перегляду титульної сторінки зошита для виконання практичного завдання, яка містить інформацію про згенерований під час реєстрації індивідуальний код учасника, тобто зі збереженням шифрування робіт та без розкриття авторства, тобто із дотриманням усіх об`єктивних гарантій неупередженості та рівності учасників.
184. Крім того, Верховним Судом, як судом першої інстанції розглянуто справи №990/138/25, №990/156/25,№990/160/25, №990/165/25, №990/167/25, №990/218/25, №990/236/25 ,№990/224/25, №990/230/25 якимим задоволено позовні вимоги про зобовязання ВККС повторно оцінити практичні завдання з урахуванням Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, затверджених рішенням Комісії № 228/зп-24 від 17 липня 2024 року.
185. За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що у цій справі можливо дотриматися анонімності підчас повторного оцінювання практичних завдань ОСОБА_1 із дотриманням установлених Методичних критеріїв та процесуальних гарантій здатне забезпечити реальне, а не формальне відновлення порушеного права. Такий спосіб захисту відповідає завданню адміністративного судочинства та стандартам справедливого судового розгляду, гарантованого не лише національним процесуальним законодавством, а й положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та загальновизнаними принципами верховенства права.
186. Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню: оскаржувані рішення ВККСУ в частині, що стосуються позивачки, підлягають скасуванню, а виконані нею практичні роботи - повторній оцінці відповідними екзаменаційними комісіями з урахуванням затвердженої ВККС України Методики.
187.  З огляду на наведене, Верховний Суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову.
188.  За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
189. Ураховуючи, що Суд дійшов до висновку про необхідність задовольнити позов ОСОБА_1 , обравши при цьому інший належний та ефективний спосіб судового захисту позивача, наявні підстави для відшкодування позивачу понесених судових витрат у розмірі 1937,92 грн, які є документально підтвердженими.
190. Повений текст рішення складено 02 квітня 2026 року.
191. Керуючись статтями 22, 241-246, 250, 255, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд,
ВИРІШИВ:
1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.
2. Визнати протиправним і скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 17 квітня 2025 року № 87/зп-25 про затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), 12-14 та 17-21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) стосовно ОСОБА_1 .
3. Визнати протиправними та скасувати підпункти 1, 2, 4 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 17 квітня 2025 року № 89/зп-25 про затвердження загальних результатів першого етапу "Складання кваліфікаційного іспиту" кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), стосовно ОСОБА_1 з підстав недотримання вимог Методичних вказівок, затверджених рішенням Комісії від 17 липня 2024 року №228/зп-24
4. Зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України повторно оцінити практичні завдання виконані ОСОБА_1 (тип 2 перше судове рішення - індивідуальний код 0077858; тип 2 друге судове рішення - індивідуальний код 0028367) з урахуванням Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту, затверджених рішенням Комісії № 228/зп-24 від 17 липня 2024 року.
5. У задоволенні позовних вимог з інших підстав - відмовити.
6. Стягнути з бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (03110, Україна, місто Київ, вулиця Генерала Шаповала, будинок, 9; код ЄДРПОУ 37316378) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) судові витрати в загальному розмірі 1937 (одна тисяча дев`ятсот тридцять сім) гривень 92 копійки.
7. На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України складення рішення у повному обсязі відкласти на строк - до 5 днів.
8. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
9. Рішення може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. 

Головуючий суддя О. О. Шишов
Судді Л.І. Бившева 
О.В. Білоус
Н.Є. Блажівська 
І.Л. Желтобрюх