КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 березня 2026 року справа №320/25677/24
Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, в якому просить суд:
- визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, що полягає нездійсненні перерахунку пенсії відповідно до ч.1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове держане пенсійне страхування» з урахуванням довідки виданої ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42 ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області врахувати довідку видану ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42, провести перерахунок пенсії за віком відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування» з її врахування та компенсувати недоотриману суму невиплаченої пенсії з дня призначення пенсії ОСОБА_1 .
Обґрунтування свої вимог, позивач зазначила, що звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області із заявою щодо перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи з липня 1995 року по червень 2000 року. Однак відповідач відмовив у здійсненні даного перерахунку, оскільки надана довідка про заробітну плата не відповідає вимогам чинного законодавства.
На думку позивача, такі дії Пенсійного фонду України є протиправними та такими, що порушують її право на перерахунок пенсії, що змусило її звернутися до суду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_2 ) відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 , дану справу передано на повторний автоматизований розподіл справи між суддями. 
Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями головуючим суддею визначено суддю Лиска І.Г., а справу передано на розгляд останньому.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду дану справу прийнято до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідач подав до суду відзив, у якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області та отримує пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Відповідно до довідки про заробітну плату для обчислення пенсії за період з липня 1995 року по червень 2000, ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42, заробітна плата ОСОБА_1 , яка враховується при обчисленні пенсії складає 14041,62 грн. та на всі виплати нараховані страхові внески до Пенсійного фонду України.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду у Київській області із заявою від 16.11.2023 щодо зміни періоду 60 місяців до 01.07.2000.
Головним управлінням Пенсійного фонду України в Київській області у відповідь на вказану заяву було надіслано Лист від 05.12.2023 в якому зазначено, що рішення про проведення перерахунку пенсії з урахуванням даних про заробітну плату до 01.07.2000 буде прийнято після надання Позивачем первинних документів щодо довідки від 11.02.2022 року №42 або після отримання акту звірки змісту довідки з первинними документами.
Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з позовом у цій справі, з приводу чого суд зазначає таке.
Відповідно до статті 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
За приписом пункту 6 частини 1 статті 92 Конституції України основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.
Закон України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 9 липня 2003 року № 1058-IV (далі також Закон № 1058) визначає, зокрема, принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій.
Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону № 1058 страховий стаж - період (строк), протягом якого особа підлягає загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню та за який щомісяця сплачені страхові внески в сумі не меншій, ніж мінімальний страховий внесок.
Частиною першою статті 40 Закону № 1058 передбачено, що для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 1 липня 2000 року становить менше 60 місяців, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв. Для визначення розміру пенсії за віком відповідно до частини другої статті 27 цього Закону заробітна плата для обчислення частини пенсії за період страхового стажу до набрання чинності цим Законом визначається на умовах і в порядку, передбачених законодавством, що діяло раніше, а для обчислення частини пенсії за період страхового стажу після набрання чинності цим Законом - на умовах, передбачених абзацом першим цієї частини.
Заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а за період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року - за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку.
Питання щодо подання та оформлення документів для призначення та перерахунку пенсій урегульовано Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженим постановою правління Пенсійного фонду України 25.11.2005 №22-1, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27.12.2005 за №1566/11846 (далі Порядок № 22-1).
Згідно з пунктом 2.1 Порядку №22-1 для підтвердження заробітної плати за період страхового стажу з 01 липня 2000 року орган, що призначає пенсію, додає індивідуальні відомості про застраховану особу (додатки 3, 4 до Положення).
За бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.
У разі якщо страховий стаж починаючи з 01 липня 2000 року становить менше 60 місяців, особою подається довідка про заробітну плату (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року (додаток 5).
Пунктом 2.10 Порядку №22-1 визначено, що довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.
У випадках, коли архівні установи не мають можливості видати довідку за встановленою формою з розшифровкою виплачених сум за видами заробітку, вони можуть видавати довідки, що відповідають даним, наявним в архівних фондах, без додержання цієї форми.
Установлення заробітку для обчислення пенсії на підставі показань свідків не допускається. Виписка зі штатного розпису про посадовий оклад, профспілкові квитки, квитки партій та рухів, громадських об`єднань не є документами, що засвідчують фактичний заробіток для обчислення розміру пенсії.
Обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.
Слід також зазначити, що частиною 3 статті 44 Закону України "Про пенсійне забезпечення" встановлено, що органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію. На такі перевірки не поширюється дія положень законодавства про здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Як зазначалось судом раніше, позивач до заяви щодо перерахунку пенсії додано довідку про заробіток для обчислення пенсії за період з липня 1995 року по червень 2000, ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42.
Зміст зазначеної довідки підтверджує її відповідність вимогам законодавства, яка видана з посиланням на первинні документи, а саме на особові рахунки, на підставі яких надано інформацію, та у відповідності до норм чинного законодавства, містить підписи посадових осіб, які її склали та печатку.
Крім того, відповідно до п. 2.1 розділу ІІ Порядку за бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.
Суд зазначає, що у лівому верхньому куті даної довідки наявний штамп ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
Крім того, листом Міністерства соціального захисту населення України "Щодо подання довідок про заробітну плату в гривнях відповідно до грошової реформи в Україні для призначення пенсії" зазначено, що у довідках, які містять відомості про заробітну плату за період до 1 вересня 1996 року і після цієї дати, розміри заробітку до 1 вересня 1996 року перераховуються в гривні у співвідношенні 1:100000. Перерахування заробітку в гривні здійснюється в такому порядку його заокруглення: цифра в шостому розряді після коми до 5 відкидається, а більше 5 - збільшується в попередньому розряді на одиницю. При цьому перераховується в гривні загальна сума заробітку за кожний рік в цілому, а якщо в календарному році береться заробіток менше року - сума заробітку за відповідний період. В довідках обов`язково зазначається про перерахунок заробітку з інших грошових одиниць в гривні. Так, заробіток, який вказаний у довідці від 11.02.2022 року №42 переведений у співвідношенні 1:100000.
Зміст зазначеної довідки підтверджує її відповідність вимогам законодавства, яка видана з посиланням на первинні документи, а саме на особові рахунки, на підставі яких надано інформацію, та у відповідності до норм чинного законодавства, містить підписи посадових осіб, які її склали та печатку.
Із відповіді Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області вбачається, що до заяви від 22.11.2022 про призначення пенсії позивач додала довідку від 11.02.2022 № 42, видану ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», про заробітну плату за періоди роботи з липня 1995 року по червень 2000 року. Оскільки позивачем не надано первинні документи, згідно яких видана довідка про заробітну плату, вона потребує проведення перевірки змісту довідки первинним документам. У зв`язку з чим, Головне Управління направило лист № 1000-0213-9/118152 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на проведення перевірки змісту довідки первинним документам. Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, листом від 24.02.2023 № 2600-1005-9/32702, повідомило про неможливість проведення перевірки змісту довідки первинним документам, оскільки в телефонному режимі з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було з`ясовано, що документи на період воєнного стану вивезені до більш безпечного регіону тому провести звірку довідки немає можливості.
Суд зазначає, що приймання документів та їх перевірка є обов`язком підрозділів ПФУ, а тому відповідач не має права перекладати пошук документів та їх перевірку на особу, яка звертається за призначенням пенсії.
При цьому, Верховний Суд у постанові від 11 листопада 2020 року по справі №677/831/17 дійшов висновку про те, що витребування та перевірка додаткових документів і довідок є правом пенсійного органу. Неможливість пенсійного органу скористатися правом на перевірку пільгової довідки особи не може бути підставою для обмеження права пенсіонера на отримання належної пенсії.
Позивач не може бути позбавлений свого права, що стосується предмету позову через неможливість перевірки достовірності спірної заробітної плати.
Всі первинні документи, на підставі яких позивач має право на отримання належного розміру пенсії, були сформовані в урахуванням вимог законодавства і не можуть піддаватися сумніву та позбавляти позивача права на отримання пенсії, обрахованої із заробітку, який він отримував на законних підставах, тільки з тих міркувань, що документи на період воєнного стану вивезені до більш безпечного регіону та з урахуванням цього неможливо провести звірку довідки від 11.02.2022 року №42.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем протиправно не враховано вищевказану довідку при здійсненні перерахунку пенсії.
Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовної вимоги Позивача щодо визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, що полягає нездійсненні перерахунку пенсії відповідно до ч.1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове держане пенсійне страхування» з урахуванням у довідки виданої ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42 ОСОБА_1 .
Стосовно позовних вимог щодо зобов`язання відповідача врахувати довідку видану ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42, та провести перерахунок пенсії за віком відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування» з її врахування та компенсувати недоотриману суму невиплаченої пенсії з дня призначення пенсії ОСОБА_1 , слід зазначити таке.
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
При цьому, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено, оскільки підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Однак обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу саме позивача. При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення можливості чи неможливість реалізації її законного права та\або виникнення додаткового обов`язку.
Відповідно до вимог пунктів 3, 4 частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Згідно із частиною 2 статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до пунктів 3, 4 і 10 частини 2 статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; а може обрати інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів. Між тим, суд зазначає, що у постанові Верховного Суду від 24.11.2015 р. у справі №816/1229/14, поміж іншого, вказано, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово звертав увагу на те, що "ефективний засіб правового захисту" у розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації не відповідає зазначеній нормі Конвенції (постанова Великої палати Верховного Суду від 28.03.2018 р. по справі №705/552/15-а, постанови Верховного Суду від 18.04.2018 р. по справі №826/14016/16, від 11.02.2019 р. по справі №2а-204/12, від 18.06.2020 р. по справі №802/1827/17-а).
Відтак, суд при перевірці правомірності вчинених пенсійним органом дій та прийнятих рішень у спірних відносинах, згідно приписів КАС України, не перебираючи на себе повноважень відповідного органу, вправі покласти на суб`єкта владних повноважень зобов`язання вчинити певні дії з метою захисту порушених прав та інтересів позивача.
Статтею 58 Закону України №1058-IVвизначено, що Пенсійний фонд є органом, який призначає пенсії та підготовляє документи для її виплати. Тобто, Пенсійний фонд має виключну компетенцію в питаннях призначення пенсії.
Суд не може підміняти пенсійний орган, уповноважений на виконання функцій з розрахунку та призначення пенсій, перерахунку пенсій громадянам, та на свій розгляд розраховувати пенсію позивача, оскільки прийняття рішень про призначення пенсії відноситься до компетенції пенсійного органу.
Таким чином, з урахуванням дискреційних повноважень пенсійного органу на прийняття рішення щодо призначення пенсії, а також з метою повного та ефективного захисту прав позивача суд вважає достатніми підстави для виходу за межі позовних вимог та здійснення захисту прав та інтересів позивача шляхом зобов`язання ГУ ПФУ в Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про перерахунок пенсії за віком відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування», з урахуванням висновків суду у даній справі та прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства України.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно приписів ч. 1 і ч. 2 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем-1, як суб`єктом владних повноважень рішення й дії якого оскаржуються, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності прийнятого ним рішення та не спростовано доводи позивача в цій частині.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позовні вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Згідно з ч. 3ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., враховуючи часткове задоволення позовних вимог, витрати зі сплати судового збору підлягають до відшкодування за рахунок відповідача у розмірі 605,60 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
в и р і ш и в:
Адміністративний позов - задовольнити частково.
Визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, що полягає нездійсненні перерахунку пенсії відповідно до ч.1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове держане пенсійне страхування» з урахуванням довідки виданої ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 11.02.2022 року №42 ОСОБА_1 .
Зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 21.11.2023 про перерахунок пенсії за віком відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування», з урахуванням висновків суду у даній справі та прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства України.
У задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60. Коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.